# Predmeti

Naziv: Uvod v gradbeništvo - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Uvg
NazivANG: Introduction to Civil Engineering
NazivNEM: Einführung in das Bauingenieurwesen
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Zgodovina gradbeništva, interdisciplinarnost 
(povezava z znanostjo in drugimi strokami), strokovna terminologija, potek 
graditve od ideje do objekta po veljavni zakonodaji, vloga gradbeništva v 
družbi, vloga in odgovornost gradbenega inženirja, osnovni in trajnostni 
gradbeni materiali, tipi gradbenih objektov in tehnologije gradnje, trajnostne 
konstrukcijske in tehnološke rešitve v gradbeništvu, modro-zelena 
infrastriltura, pomen LCA analize pri trajnostnih rešitvah , zakonodaja na 
področju gradbeništva, naravno in grajeno okolje, trajnostna raba naravnih virov 
in prostora, trajnostna mobilnost, , organizacija gradbenega podjetja in 
gradbišča, iskanje informacij v repozitorijih in na spletu.

Namen:
<p>Cilji:<br>-&nbsp; motivacija študentov za študij gradbeništva<br>- 
seznanjanje z gradbeniškim izrazoslovjem, pomenom stroke, zakonodajo in 
odgovornostjo gradbenega inženirja<br>- seznanjanje z osnovnimi materiali, 
konstrukcijami in tehnologijami gradnje<br>- zavedanje pomena trajnostnih 
rešitev v gradbeništvu</p>
<p><br>Kompetence:<br>- so sposobni komunicirati v gradbenem izrazoslovju<br>- 
so sposobni poiskati informacije v repozitorijih in na spletu in jih uporabiti 
pri samostojnem delu<br>- razumejo gradbeno zakonodajo, predpise in druge pravne 
podlage, ki definirajo obveznosti in odgovornost gradbenega inženirja<br>- 
poznajo osnovno gradbeno in gradbiščno dokumentacijo, postopke projektiranja, 
dovoljevanja in gradnje<br>- poznajo osnovne in trajnostne materiale in 
tehnologije v gradbeništvu ter osnovne značilnosti in postopke trajnostne 
gradnje in trajnostne rabe virov<br>- so sposobni samostojno načrtovati 
enostavno trajnostno prenovo stavb.<br></p>

Literatura:
 
Izbrana pogavja iz:<br>Steinman, F., Gosar, L. 2008. 
Osnove gradbeništva, skripta. Ljubljana, UL FGG, 134 str.<br>Koler B., Lipar P., 
Steinman F., Kozelj D. 2013. Gradbeništvo in infrastruktura, skripta. Ljubljana, 
UL FGG, 173 str.<br>Humar, G. 2000. Slovenski mostovi 1. del. Ljubljana, Zaklad, 
112 str.<br>Humar, G. 2002. Slovenski mostovi 2. del. Ljubljana, Zaklad, 
Ljubljana, 112 str.<br>Humar, G. 2004. Predori: iskanje svetlobe. Šempeter pri 
Novi Gorici, 136 str.<br>Fundamentals of sustainability in civil engineering, 
2nd ed.., 2020. CRC Press, 256 str.<br>Blue-green infrastructure, 2018. &#8206; 
Palgrave Macmillan, 339 str.<br>Učno gradivo v spletni 
učilnici.<br>


Naziv: Fizika - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-F
NazivANG: Physics
NazivNEM: Physik
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fizikalne količine 
in merske enote; opis gibanja. Premo gibanje. Krivo gibanje v ravnini: vektorska 
obravnava gibanja, tangentni in radialni pospešek, kroženje; sila; opis sile z 
vektorjem. 1. in 3. Newtonov zakon. Sila podlage, teža, sila upora, sila vzmeti; 
navor sile; težišče; 2. Newtonov zakon. Izrek o gibanju težišča; sile pri 
kroženju, vztrajnostni moment, Steinerjev izrek; delo sile, moč sile; kinetična, 
potencialna in prožnostna energija; ohranitev mehanske energije; Newtonov 
gravitacijski zakon; zgradba snovi.</p>Osnovne
 lastnosti trdne snovi, kapljevin in plinov; Hookov zakon; stisljivost; Boylov
 zakon; težni tlak, manometri. Merjenje tlaka z zaprtim in odprtim živosrebrnim
 manometrom; vzgon; temperatura; temperaturna razteznost; plinska enačba, zmesi
 plinov; notranja energija, toplota, zakon o ohranitvi energije. Toplotni
 izvori. Specifična toplota, toplotna kapaciteta, sežigna toplota; prenos
 toplote; prevajanje toplote; toplotni upor, prevajanje skozi več plasti.
 prestopni koeficienti, K-faktor; spremembe agregatnega stanja. Izhlapevanje in
 vlažnost; higrometri.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti 
študenta z osnovnimi zakonitostmi in pomenom fizikalnih metod pri opisu naravnih 
pojavov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razume in 
uporablja fizikalni način razmišljanja pri formulaciji in reševanju tehničnih 
problemov,</p>- 
obvladuje praktične in teoretične osnove fizike, potrebne za študij in
 razumevanje stroke. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kladnik, R. 1989. 
Visokošolska fizika, Mehanski in toplotni pojavi. Ljubljana, DZS, 228 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kladnik, R. 1989. 
Visokošolska fizika, Valovni pojavi. Ljubljana, DZS, str. 80-86.</p>Kladnik,
 R. in Šolinc, H. 1990. Zbirka fizikalnih nalog z rešitvami 1. 2. natis.
 Ljubljana: Državna založba Slovenije, 1990. 237 str., 
ilustr.


Naziv: Inženirska matematika I - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-ImI
NazivANG: Engineering Mathematics I
NazivNEM: Technische Mathematik I
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Množice, števila, preslikave; linearna algebra: geometrijski vektorji, 
 sistemi linearnih enačb, matrike, determinante, lastne vrednosti in lastni 
 vektorji matrik; številska zaporedja in vrste; limita in zveznost funkcije ene 
 spremenljivke, lastnosti zveznih funkcij, odvod funkcije ene spremenljivke, 
 lastnosti odvedljivih funkcij, lokalni in globalni ekstremi.        
         
           
        
      

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti 
osnovna znanja s področja matematike, na katerih lahko študent gradi znanja pri 
strokovnih predmetih,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
osnovnih računskih veščin in krepitev smisla za sistematičnost, jasnost in 
preciznost formulacij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
osnovnega matematičnega orodja, ki ga uporabljajo strokovni predmeti,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
uporabe osnovnih računskih veščin v strokovni praksi,</p>- 
razvijanje matematičnega mišljenja na enostavnejših 
primerih.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vidav, I. 1981. 
Višja matematika I, DZS, DMFA založništvo, Ljubljana, 1981, str. 
9-340.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mendelson, E. 
1999. Frank Ayres, Schaum’s Outline of Calculus, McGraw-Hill, str. 
1-115.</p>Mizori-Oblak,
 P. 2001. Matematika za študente tehnike in naravoslovja I (zbirka nalog).
 Ljubljana, Fakulteta za strojništvo, 380 str.


Naziv: Komunalno gospodarstvo in gradbena zakonodaja - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Kgigz
NazivANG: Municipal Economics and Construction Legislation
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Pojem, pomen in vloga komunalnih dejavnosti; 
komunalna infrastruktura: pojmovna opredelitev; kot del premoženja lokalnih 
skupnosti. Opredelitev ciljev trajnostnega razvoja na nivoju pristojnosti 
lokalnih skupnosti. Upravljanje komunalne infrastrukturne za doseganje 
trajnostnih ciljev ter učinkovite in uspešne gospodarske javne službe (ukrepi 
energetske optimizacije in proces prilagajanja na podnebne spremembe z elementi 
tveganja pri upravljanju komunalne dejavnosti). Stroškovni vidiki izvajanja 
komunalnih dejavnosti: amortizacija, cene za komunalne proizvode in storitve; 
organiziranost izvajanja gospodarskih javnih služb.<br>Gradnja objektov kot del 
upravnih postopkov; načela in prvine upravnega postopka; gradbeno in uporabno 
dovoljenje: vsebina, postopek pridobitve; prostorski akti: vrste, vsebina in 
njihov pomen pri predpisovanju lokacijskih pogojev; stvarne pravice na 
nepremičninah in njihova vloga pri pridobivanju gradbenega dovoljenja; 
opremljanje zemljišč za gradnjo; uporaba digitalnega poslovanja na področju 
prostorskega načrtovanja in graditve objektov.<br>

Namen:
 
Cilji:<br>- seznaniti študenta s posebnostmi 
komunalnega gospodarstva in najpomembnejšo gradbeno 
zakonodajo.<br>Predmetnospecifične kompetence:<br>- poznavanje in razumevanje 
pomena in vloge ter ekonomskih in organizacijskih vidikov delovanja komunalnih 
dejavnosti,<br>- poznavanje in razumevanje pomena upravljanja lokalne 
gospodarske javne infrastrukture za trajnostno ter učinkovito in uspešno 
delovanje gospodarskih javnih služb,<br>- poznavanje pristopov trajnostne rabe 
virov, prilagajanje izvajanja gospodarskih javnih služb na podnebne spremembe in 
upravljanje s tveganji na področju komunalnih dejavnosti,<br>- poznavanje in 
razumevanje pomena in vloge regulacijskih mehanizmov pri gradnji objektov in 
drugih posegov v prostor,<br>- poznavanje in obvladovanje procesa pridobitve 
gradbenega in uporabnega dovoljenja pri gradnji objektov,<br>- poznavanje in 
razumevanje vsebine lastninskih in drugih stvarnih pravic na nepremičnini ter 
načine njihove pridobitve,<br>- seznanitev s procesom opremljanja zemljišč za 
gradnjo in razumevanje njegovih stroškovnih posledic,<br>- seznanitev s procesi 
digitalnega poslovanja na področju prostorskega načrtovanja in graditve 
objektov.<br> 

Literatura:
Izbrana poglavja iz:<br>Rakar, A. 2013. Komunalno gospodarstvo in gradbena 
zakonodaja: študijsko gradivo. Ljubljana, UL FGG, 132 strani.<br>Polajnar, M. 
2013. Komunalno gospodarstvo in gradbena zakonodaja: študijsko gradivo za vaje. 
Ljubljana, UL FGG, prosojnice.<br>Aktualni pravni predpisi z obravnavanega 
področja.<br>          
           
         
         
 


Naziv: Geodezija - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Ge
NazivANG: Geodetic engineering
NazivNEM: Geodäsie
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Definicija 
geodezije, področja geodezije, naloge geodezije. Oblika in dimenzije 
Zemlje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Koordinatni 
sistemi, koordinate, kartografske projekcije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Geodetske mreže. 
Teorija geodetskih meritev (mere, osnovni pojmi teorije pogreškov in izravnave). 
Geodetske terestrične meritve (geodetsko orodje, merjenje kotov, merjenje 
dolžin, merjenje višinskih razlik, relativne merske metode). Sodobne merske 
tehnike in metode (TPS sistemi, 3D skenerji, GPS meritve).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni principi 
določanja koordinat točk (merski in koordinatni prostor - izračun). Detajlna 
izmera (zajem prostorskih podatkov). Načrti in karte (značilnosti, načini 
izdelave, vrste, uporabnost).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Geodetske evidence 
(zemljiški kataster, kataster stavb, DMR, GIS). Splošno o geodezija pri gradnji 
objektov in drugih posegih v prostor (raba prostora, pridobivanje dovoljenj za 
posege, izvedba posega). Osnovne metode zakoličevanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Geodetska dela pri 
visokih gradnjah (zakoličba, spremljanje gradnje, ugotavljanje stabilnosti 
objekta – primeri iz prakse). Geodetska dela pri nizkih gradnjah (geodetske 
podlage, zakoličba, spremljanje gradnje, merjenja ob obremenilnih preizkušnjah, 
ugotavljanje stabilnosti in deformacij objekta – primeri iz 
prakse).</p>Hidrografska
 merjenja.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti 
študente z osnovnimi geodetskimi metodami izmere in geodetskimi proizvodi s 
poudarkom na praktičnih primerih uporabe geodezije v gradbeništvu in možnostmi 
sodelovanja z geodeti, za naročanje in prevzemanje geodetskih 
produktov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>- 
poznavanje in razumevanje osnovnega izrazoslovja s področja geodezije,
 poznavanje nalog in družbene pomembnosti geodezije, obvladovanje praktičnih
 primerov uporabe geodezije v gradbeništvu. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juvančič, I. 2000. 
Geodezija za gozdarje in krajinske arhitekte. Ljubljana, UL BF, 
Ljubljana.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Witte, B., 
Schmidt, H. 2006. Vermessungskunde und Grundlagen der Statistik für das 
Bauwesen. Heidelberg, Herbert Wichmann Verlag.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj, D. 2013. 
Geodezija za gradbenike in vodarje, FGG .pdf kopija. Ljubljana,</p>Učna
 gradiva v spletni učilnici.


Naziv: Stavbarstvo - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Sv
NazivANG: Buildings
NazivNEM: Baukunst
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Sistem: grajeno 
okolje v naravnem okolju. Metodologija inženirskega oblikovanja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Struktura 
temeljnih pravnih okvirov oblikovanja bivalnega in delovnega okolja: zgodovina, 
EC, SI.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Modularna 
koordinacija. Geneza nosilne konstrukcije. Gradbeno fizikalne zahteve na osnovi 
funkcionalne analize aktivnih prostorov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Opredelitev pojma 
funkcionalnih con: konstrukcijskih sklopov v okviru sistema material - struktura 
- prostor. Identifikacija in specifikacija funkcionalnih con: konstrukcijskih 
sklopov na zgradbi. Osnovne matrike: NK-TI, NK-HI, NK-TI-HI. Funkcionalna 
analiza do opisa za izvedbo. Računanje prehoda toplote in difuzije vodne pare 
(stacionarno). Dimenzioniranje TI in parne ovire.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošno fasadni 
pas – vertikalni in horizontalni, po vrstah stavb, iteracijski postopek do 
merila 1:20. Križanja: zunanja stena – streha, zunanja stena – medetažna 
konstrukcija, zunanja stena – tla na terenu, streha – notranja delitev, notranja 
delitev – medetažna konstrukcija, tla na terenu – notranja delitev, neprozorni – 
prozorni konstrukcijski sklop, preboji, dimniki, zračniki,...</p>Linijske
 toplotne izgube (kondukcija). Prenos izbranih sistemov iz križanj
 konstrukcijskih sklopov iz merila 1:20 na merilo 1:5 do 1:1. Geneza iz
 funkcionalnih shem, sistemov in križanj do načrta in opisa za 
izvedbo.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- usposobiti 
študenta za načrtovanje, dimenzioniranje in analiziranje zaščitne funkcije 
konstrukcijskih sklopov v odvisnosti od zahtev notranjega bivalnega in delovnega 
okolja ter razmer v zunanjem, naravnem okolju.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- študent pozna 
konstitutivne elemente in procese, ki definirajo položaj umetnega okolja v 
naravnem okolju z upoštevanjem principa kontinuuma prostora in časa,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- je sposoben 
oblikovati kontekstne sheme na ravni identifikacije problemov, ki izhajajo iz 
funkcionalne analize aktivnih prostorov in so osnova za izvedbo funkcionalnih 
con: konstrukcijskih sklopov (KS),</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razume pojem 
"projekt" v okviru proizvodno potrošnega kroga,</p>- 
obvlada specifikacijo zahtev za posamezen KS, oblikovanje KS od koncepta do 
recepta za izvedbo in dimenzioniranje zaščitnega ovoja. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schittich, C., 
Lang, W., Krippner, R. 2006. Building Skins. Birkhäuser.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Neufert, E. 2008. 
Projektiranje v stavbarstvu : osnove, standardi, predpisi za konstrukcije, 
gradnja, oblikovanje, potrebni prostor, namembnost prostorov, mere zgradb, 
prostorov in opreme – s človekom kot merilom in ciljem : priročnik za 
projektante, izvajalce in študente. Ljubljana, Tehniška založba Slovenije. 550 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Deplazes, A. 
(urednik) 2013. Constructional architecture: materials, processes, structures: a 
handbook. 3rd ed. Basel, Birkhauser. 587 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. 2002. 
Modularna koordinacija. Modul 1, Konstrukcijski sklopi 3. UL FGG. 19 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. 2002. 
Strehe. Modul 1, Konstrukcijski sklopi 4. Ljubljana, UL FGG. 34 
str.</p>Študijsko
 gradivo dostopno na: e-učilnici UL FGG.


Naziv: Statika - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Sk
NazivANG: Statics
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni koncepti v 
teoriji konstrukcij: primeri gradbenih konstrukcij (stanovanjske in industrijske 
stavbe, pregrade, elektrarne, podzemne zgradbe&nbsp;…); osnovni geometrijski 
modeli gradbenih konstrukcij (modeli podpor in vezi: členkasta, vpeta in drsna 
podpora, členkasta in drsna vez, linijske konstrukcije: nosilec, steber, vrv, 
okvir, brana in podobno, ploskovne konstrukcije: stene, plošče in lupine, 
prostorske konstrukcije); osnovne oblike obtežb gradbenih konstrukcij (lastna 
teža, veter, sneg, potres, temperatura, koristna obtežba, krčenje, posedanje 
temeljev, eksplozije, trki); model togega in deformabilnega telesa; osnovne 
lastnosti gradbenih konstrukcij (togost, podajnost, duktilnost, stabilnost, 
statična določenost in nedoločenost konstrukcij); osnovni koncepti predpisov pri 
projektiranju gradbenih konstrukcij.</p>Statika
 togega telesa: ravnotežni pogoji za sisteme sil z grafično interpretacijo;
 račun reakcij in sil v vezeh pri statično določenih linijskih konstrukcijah;
 ravnotežne enačbe za linijski nosilec, račun osnih in prečnih sil ter
 torzijskih in upogibnih momentov pri statično določenih linijskih
 konstrukcijah, pojem ovojnice, pojem vplivnice, določanje najneugodnejše lege
 obtežbe; opis in uporaba računalniških programov za statično analizo linijskih
 gradbenih konstrukcij.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
oblike in lastnosti gradbenih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti se z 
osnovami modeliranja gradbenih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
koncepte v mehaniki konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- poznavanje metod 
reševanja ravnotežnih enačb statično določenih linijskih konstrukcij z in brez 
uporabe računalniškega programa.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
uporabe osnovnih ravnotežnih enačb statike togega telesa in sistema togih 
teles,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje, 
interpretacija in kritična presoja podatkov in rezultatov analiz, osnovnih metod 
reševanja preprostih statično določenih linijskih gradbenih 
konstrukcij,</p>- 
uporablja računalniških programov pri analizi linijskih gradbenih 
konstrukcij. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stanek, M., Turk, 
G. 2005. Statika I : [univerzitetni učbenik]. 2. popravljena in dopolnjena 
izd.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ljubljana: 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo. VI, 329 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stanek, M., Turk, 
G. 2008. Statika II. 2. popravljena in dopolnjena izd. Ljubljana: Fakulteta za 
gradbeništvo in geodezijo. 208 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zupan, D. 2013. 
Statika : gradivo za vaje na študiju 1. stopnje Operativno gradbeništvo. 
Ljubljana:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fakulteta za 
gradbeništvo in geodezijo. 1 optični disk (CD-ROM).</p>Saje, 
M., Zupan, D. 2013. NODI : odprtokodni program za nelinearno dinamično analizo
 ravninskih okvirjev: gradivo pri predmetih Kinematika in dinamika in Numerične
 metode v teoriji konstrukcij. Ljubljana: Fakulteta za gradbeništvo in
 geodezijo. 1 optični disk (CD-ROM).


Naziv: Hidromehanika in hidravlika - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Hih
NazivANG: Hydromechanics and Hydraulics
NazivNEM: Hydromechanik und Hydraulik
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Fizikalne lastnosti tekočin. Kontinuitetna, dinamična 
in enačba stanja za tekočine ter princip reševanja osnovnih enačb. Hidrostatika: 
sile in prijemališča na ravne in ukrivljene ploskve, vzgon in plavanje. 
Kinematika idealne nestisljive tekočine: tokovnice, tokovna funkcija, potencial 
toka, vrtinčni in nevrtinčni (potencialni) tok. Dinamika idealne nestisljive 
tekočine: Bernoullijeva in energijska enačba, impulzni stavek, tok podtalnice v 
poroznem prostoru. Tok realne tekočine: modelna podobnost, laminarni in 
turbulentni tok, mejna plast, upor teles.<BR>Podana so osnovna znanja za 
razumevanje in preračun hidravličnih razmer toka v cevovodih, stalnega 
neenakomernega toka s prosto gladino in najnujnejše navezave na hidravlično 
dimenzioniranje objektov.<BR>Vsebina obsega osnovne enačbe realne tekočine za 
opis stanja hidravličnih sistemov in robnih pogojev.<BR>Tok v cevovodih 
obravnava stalni enakomerni tok, določevanje trenjskih in običajnih lokalnih 
izgub, hidravliko črpalk. Ob stalnem enakomernem in stalnem neenakomernem toku v 
odprtih vodotokih je dan še izračun energije prereza in določanje kritične 
globine za različne oblike prečnih prerezov.<BR>Obravnavani so osnovni mehanizmi 
in pogoji za stabilne odseke vodotokov.<BR>Znanja s predavanj so računsko 
predstavljena s pomočjo seminarskih vaj, najpomembnejši procesi pa z 
laboratorijskimi vajami, v okviru katerih bodo študentje spoznali tudi osnove 
digitalizacije merjenja in modeliranja procesov. V okviru teh študentje v 
manjših skupinah spremljajo meritve na hidravličnih modelih ter tako spoznajo 
inženirske procese, nastale zaradi toka tekočine.<BR>

Namen:
 
Cilji:<BR>- spoznati, razumeti in naučiti se 
uporabljati osnovne enačbe mehanike tekočin,<BR>- razumeti praktično uporabnost 
osnovnih enačb mehanike tekočin s ciljem doseganja trajnostne rabe vodnih 
virov.<BR>Predmetnospecifične kompetence:<BR>- razumevanje poenostavitev 
splošnih enačb in obvladovanje določevanja hidrostatičnih sil in njihovih 
prijemališč na objekte ter presojanja stabilnost plavanja,<BR>- poznavanje 
zakonitosti gibanja idealne tekočine kot osnove za kasnejšo obravnavo realne 
tekočine pri hidravliki,<BR>- obvladovanje osnovnih znanj o potencialnem toku in 
njegovi uporabi za tok podtalnice,<BR>- poznavanje osnovnih zakonitosti toka 
realne tekočine, zlasti razumevanje razlike med laminarnim in turbulentnim 
tokom,<BR>- obvladovanje osnovnih izračunov, kadar se gradbeni objekti 
navezujejo na vodotoke (npr. oporni zidovi) ali pa je treba prečrpavati vodo 
zaradi gradnje v suhem (po sistemu cevovodov),<BR>- osnovno poznavanje 
hidravlike toka realne tekočine v vodotokih s prosto gladino in v cevovodih pod 
tlakom,<BR>- osnove meritev v hidromehaniki in hidravliki. <BR>

Literatura:
Izbrana poglavja iz:<BR>Rajar, R. 1997. Hidromehanika, 
učbenik. Ljubljana, UL FGG, str. 1-8, 32-40, 52-82, 91-136, 138-175, 184-191, 
206-236.<BR>Steinman, F. 2010. Hidravlika, učbenik. Ljubljana, UL FGG, str. 
1-102, 131-198 in 244-267.<BR>Chadwick, A.J. 2013. Hydraulics in Civil and 
environmental engineering. Spon Press, 664 strani.<BR>Četina, M. 1997. Zbirka 
rešenih nalog iz hidromehanike, študijsko gradivo na mreži. Ljubljana, UL FGG, 
245 strani.<BR>Žagar, D., Četina, M. 2002. Vaje iz hidravlike (I., II. In III. 
Del), študijsko gradivo na mreži. Ljubljana, UL FGG, 80 
strani.<BR>          
           
          
           
           
             
             
     


Naziv: Gradiva - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Gr
NazivANG: Construction and Building Materials
NazivNEM: Baustoffe
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Osnove standardizacije in obravnava gradiv v 
standardih in predpisih za načrtovanje in gradnjo objektov (preskusni standardi, 
Uredba o gradbenih proizvodih, harmonizirani standardi, Evrokodi).<br>Osnove 
kemičnih, fizikalnih in mehanskih lastnosti gradiv in njihovo opredeljevanje in 
kvantificiranje s pomočjo eksperimentalnih preiskav (kohezija, trdnost, trdota, 
deformabilnost, elastičnost, plastičnost, mehanizmi porušitve, trajnost 
vplivov).<br>Keramična gradiva: kamen; gradbena keramika in steklo; mineralna 
veziva, malte; betoni.<br>Kovinska gradiva: železove kovine in neželezove kovine 
ter zlitine. Polimerna gradiva: umetne mase; ogljikovodikova gradiva. Kompozitna 
gradiva: umetna gradiva (z delci in vlaknasto armirane plastike, lastnosti, 
področja uporabe); naravna gradiva (les).<br>&nbsp;Osnove recikliranja in 
energijske izrabe odpadnih gradiv po izteku njihove življenjske dobe. Uporaba 
sekundarnih surovin drugih industrij v gradbenih proizvodih.<br>Posebnosti 
gradiv za dodajalne digitalne tehnologije na področju gradbeništva 
<br>

Namen:
Cilji:<br>- študenta naučiti obvladovati znanja o tehničnih lastnostih 
gradiv in njihovi ekonomični uporabi ter recikliranju.<br>Predmetno specifične 
kompetence:<br>- poznavanje metod projektiranja gradiv (beton, malte, 
kompoziti),<br>- usposobitev za preverjanje lastnosti gradiv in klasifikacije 
kakovosti s pomočjo standardnih metod laboratorijskih in terenskih 
preiskav,<br>- poznavanje procesov proizvodnje gradbenih materialov, - 
obvladovanje tehnik preverjanja lastnosti gradiv.<br>- poznavanje osnov krožnega 
gospodarstva v gradbeništvu.<br>          
         
         
         
         
        

Literatura:
 
Izbrana poglavja iz:<br>Žarnić, R. 2005. Osnove 
gradiv. Ljubljana, UL FGG, Katedra za PMK, 350 str.<br>Žarnić, R., 
Bokan-Bosiljkov,V., Bosiljkov,V. 2013. Gradiva – vaje. Ljubljana, UL FGG, 
Katedra za PMK,146 str. - od tega 104 str. izbranih metod preiskav iz vaj 1 do 
9.<br>Marios Soutsos, Peter Domone (urednika) 2017. Construction Materials – 
Their Nature and Behaviour, 5th edition, CRC Press, 820 strani – izbrana 
poglavja.<br>Učno gradivo v spletni učilnici.<br>


Naziv: Računalništvo - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-R
NazivANG: Computer Science
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove 
računalništva – razvoj računalništva,&nbsp;delovanje računalnikov, pravni in 
sociološki vidiki&nbsp;računalništva in informatike. Operacijski sistemi 
–&nbsp;pregled in delovanje operacijskih sistemov,&nbsp;virtualizacija. 
Uporabniški programi – pregled&nbsp;računalniških programov (splošni 
programi,&nbsp;programi v inženirstvu ...). Izdelava dokumentov 
–&nbsp;dokumentni standardi, osnovni koncepti,&nbsp;priprava 
daljših/zahtevnejših dokumentov.</p>Računanje
 s preglednicami – osnovni koncepti,&nbsp;tabelarično računanje, uvoz podatkov,
 izdelava&nbsp;grafov, makro ukazi ... Podatkovni standardi –&nbsp;pregled
 podatkovnih standardov, sistemi za&nbsp;kodiranje znakov, uvod v XML ...
 Osnove&nbsp;programiranja – osnove razvoja preprostih&nbsp;inženirskih
 programov.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnove 
računalništva, operacijskih sistemov in različnih uporabnih programov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati delo s 
preglednicami – osvojiti uporabo preglednic za razvoj rešitev preprostih 
inženirskih problemov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
podatkovne standarde</p>- 
spoznati osnove razvoja preprostih inženirskih programov 

Literatura:
 
Hunt A. and Thomas D. 1999. The Pragmatic Programmer: 
From Journeyman to Master. Addison Wesley. 321 str.<BR>Frederick, P., Brooks. 
Jr. 1995. The Mythical Man Month and Other Essays on Software Engineering. 
Addison Wesley. 322 str.<BR>Rogers Y., Sharp H., Preece J. 2011. Interaction 
Design: Beyond Human-Computer Interaction. John Wiley &amp; Sons. 602 
str.<BR>Joyce, J., Moon, M. 2007. Sistem Microsoft Office 2007 hitro in jasno. 
Pasadena. 364 str.<BR>Dolenc, M. <A 
href="http://matevzdolenc.com">http://matevzdolenc.com</A> .<BR>


Naziv: Inženirska komunikacija - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Ik
NazivANG: Engineering Communication
NazivNEM: Technische Kommunikation
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Uvod v teorijo komunikacij; definicija inženirske 
komunikacije, oblike komunikacije, semiotika v inženirstvu in arhitekturi; 
nadmerje in entropija, kodirni sistemi, znakovni sistemi Shannon-Weaver in 
Piercov model; inženirski model komunikacij in standardizacija. <br>Predmet in 
kontekst inženirske komunikacije; Organizacija, proces in rezultati gradbenega 
projekta; procesni model graditve kot kontekst komunikacije; vloga inženirske 
komunikacije pri projektnem delu. <br>Kodiranje v inženirstvu; simboli, znaki in 
indeksi v inženirstvu, uporaba inženirskih znakov v sistemu tehnične risbe; 
uporabna geometrija za konstruiranje elementov vizualne komunikacije (elementi 
in transformacije); projekcije (metrika, preslikave, uporaba); preslikave med 2D 
in 3D (točka, premica, ravnina, predori, preseki, metrične naloge). 
<br>Računalniško podprto načrtovanje; avtorska okolja za inženirske risbe in 
modele; podajanje, zapis in računalniška predstavitev Geometrije; informacijsko 
modeliranje stavb in njegova uporaba. <br>Izvedba projektov z BIM za upravljanje 
opravil in nadzor kakovosti&nbsp; in BIM ter digitalni dvojčki kot 
komunikacijski medij. Napredna inženirska komunikacija med operativno izvedbo 
projektov in obratovanjem stavbe. Demonstracija uporabe opisnih digitalnih 
dvojčkov za ponazoritev funkcionalnih elementov stavbnih sistemov, dejanske 
uporabe ter delovanja stavbe ter stanja stavbe s poudarkom na trajnostnih 
vidikih ter ugodjem bivanja.<br>Računalniška izmenjava podatkov; standardi za 
zapis in izmenjavo inženirskih informacij ; okolja za izmenjavo inženirskih 
informacij; interoperabilnost in okolja za izmenjavo.<br>        
          
          
         
         
          
           
           
         
         
           
         
            
        
         
          
               
         
         
        
        
         
          
          
        
         
           
         
         
       
          
         
   

Namen:
 
Cilji <br>- študenta seznaniti z inženirsko 
komunikacijo, <br>- seznaniti z inženirsko pismenostjo, <br>- naučiti uporabo 
orodij za podajanje geometrije.<br>- izkusiti projektno komunikacijo na osnovi 
BIM<br>- demonstrirati delovanje stavbe z digitalnimi 
dvojčki<br>Predmetnospecifične kompetence <br>- uporaba inženirskega znakovnega 
sistema, <br>- zahtevati in posredovati inženirske podatke, <br>- interpretacija 
inženirskih načrtov in izdelkov, <br>- grafično komunicirati o inženirskih 
problemih,<br>- samostojno izdelati enostaven projektno dok. <br>- uporabljati 
BIM med izvedbo projektov<br>- uporabljati digitalne dvojčke med 
obratovanjem<br>

Literatura:
 
Cerovšek, T. 2022. Gradiva v računalniški učilnici: 
Uvod v teorijo komunikacij, Kodiranje v inženirstvu, <br>Cerovšek, T. 2022. 
Zbirka nalog iz uporabne geometrije in dvočrtnega postopka, študijsko gradivo, 
Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 2022, str. 
40.<br>Bielefeld B. in I. Skiba, I. 2007. Technical drawing, Basel ; Boston ; 
Berlin : Birkhäuser, 2007. 74 str.<br>Krebs, J. 2007. CAD (Basics). Boston ; 
Berlin : Birkhäuser, cop. 2007. 94 str.<br>Prebil, I. 2002. Opisna geometrija : 
potrebna znanja za pravilno risanje - osnove tehničnega risanja. 3. predelana 
izd., Ljubljana, Fakulteta za strojništvo, 148 str. <br>


Naziv: GIS in prostorske evidence - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Gipe
NazivANG: GIS and Spatial Records
NazivNEM: GIS und Raumregister
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Tehnologija;
 osnovni pojmi (sistem, informacijski sistem (IS), podatek, informacija, vrste
 IS, sestavine IS, definicija GIS);&nbsp;georeferenciranje; modeli realnega
 sveta; kartografski model, objektni model, topologija, dinamična segmentacija, 
časovni podatki, vnos, obdelava podatkov ,poizvedovanja; analize: mrežne,
 ploskovne, 3D, rastrske, prikazi podatkov, baze podatkov; organizacija:
 razvojno življenjski ciklus: avtorske in sorodne pravice; standardizacija.
 Aplikacije: BCP.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- študenti se 
seznanijo s tehnologijo GIS in z bazami prostorskih podatkov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
izdelave kartografskega modela prostorskih podatkov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
izdelave relacijskega modela opisnih podatkov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje in 
sposobnost uporabe GIS tehnologije za vnos, ažuriranje in obdelavo prostorskih 
podatkov,</p>-
 obvladovanje izdelave prostorske analize ter prikazovanja rezultatov analiz v
 obliki tematskih kart. 

Literatura:
Kvame,
 K., Oštir, K., Stančič, Z., Šumrada, R. 1997. Geografski informacijski sistemi,
 SAZU, 476 str.


Naziv: Geodezija - B -TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-G
NazivANG: Surveying
NazivNEM: Geodäsie
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Definicije
 geodezije in geodeta. Razdelitev geodezije (področja, naloge, povezava z
 drugimi vedami). Mednarodna organiziranost geodezije, zgodovina geodezije,
 razvoj geodezije. Geodezija kot stroka, ki zagotavlja družbeno prostorsko
 infrastrukturo - geodezija s stališča uporabnika. Merjenje, osnovni pojmi
 metrologije. Števila kot rezultat merjenja in računanja, pomembne cifre, napake
 pri numeričnem računanju. Trigonometrija v ravnini in na krogli, uporaba v
 geodeziji. Zemlja in aproksimacije oblike Zemlje. Pravokotni in krivočrtni
 koordinatni sistemi; vrste koordinat v ravnini, pretvorba koordinat. Metode
 določitve položaja točk v ravnini. Geodetski nalogi na krogli. Določanje
 nadmorskih višin točk, geometrični nivelman, trigonometrično višinomerstvo.
 Prostor, prostorski podatek (uporabnost, načini zajemanja, načini razlage,
 hranjenje in vzdrževanje). Geodetske meritve (pregled) (uvod v mersko in
 instrumentalno tehniko, merske enote, merski sistem, merski postopek, pogreški
 (vzroki in vrste), reprezentativnost merjenja, občutljivost merskega sistema,
 lastnosti merskih instrumentov, osnovi pojmi in oznake (preizkus, kalibracija,
 justiranje, umerjanje, razločljivost, občutljivost, preciznost, natančnost,
 zanesljivost, ponovljivost ...). Merska strategija (merski in računski prostor,
 geodetska merska tehnika).     
         
       
         
         
          
            
         
           
        
           
          
       
         
      
         

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Študentje 
  celovito spoznajo pomen geodezije kot stroke ter področja geodezije, ki so 
  prepoznavna tudi v drugih geoznanostih.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznajo 
  pomen zajemanja prostorskih podatkov z vidika uporabnika ter uporabnost 
  različnih načinov zajemanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznajo 
  razvoj stroke, merskih postopkov in opreme v kronološkem smislu ter največje 
  dosežke v geodeziji, poleg tega pa se seznanijo z nekaterimi novimi tehnikami 
  in tehnologijami.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spozna 
  delovanje teodolita in konstrukcijske pogoje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:&nbsp;&nbsp;</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Prepozna 
  in razume, katere prostorske podatke uporabniku zagotavljajo posamezna 
  področja geodezije.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Zna 
  zagotoviti merske pogoje in uporabiti osnovno mersko opremo za kotne 
  meritve.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Zna 
  izračunati koordinate točk v ravnini na osnovi opazovanj smeri in 
  dolžin.</p>Razume
 pomen geografskih koordinat na Zemlji.    
 <br> 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj D., Stopar, 
B. 2009. Geodetska izmera. Gradivo za strokovni izpit iz geodetske stroke, 
Ljubljana, Inženirska zbornica Slovenije. Dostopno na: <a href="http://www.izs.si/fileadmin/dokumenti/strokovni_izpiti/msgeo/Geodetska_izmera_2009.pdf">http://www.izs.si/fileadmin/dokumenti/strokovni_izpiti/msgeo/Geodetska_izmera_2009.pdf</a></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kuhar M. 2014. 
Geodezija 1. del, prosojnice s predavanj in izbrana poglavja.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.      
<br>


Naziv: Kartografija in topografija - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-Kit
NazivANG: Cartography and Topography
NazivNEM: Kartographie und Topographie
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Definicija
 in pomen kartografije in topografije, kartografska komunikacija, karta in njene
 lastnosti, kartam sorodni prikazi, zgodovina kartografije v svetu in v
 Sloveniji,&nbsp;matematična kartografija, koordinatni sistemi v kartografiji,
 rotacijski elipsoidi, kartografska projekcija, deformacije dolžin, površin in
 kotov, vrste projekcij, Gauss-Kruegerjeva projekcija, sistem UTM, državni
 koordinatni sistem, sistemske karte, kartografsko oblikovanje, grafični
 elementi in spremenljivke, barve, kreiranje in uporaba kartografskih znakov,
 oblikovanje kart, knjižnice kartografskih znakov, kartografska generalizacija,
 pomen, postopki in metode,&nbsp;nacionalna in evropska prostorska podatkovna
 infrastruktura, državni topografsko kartografski sistem, državne karte in baze
 topografskih podatkov, uporaba kart, kartometrija, interpretacija vsebine,
 profili terena, pripomočki in orientacija na terenu, uporaba kart na 
zaslonu.      
         
         
       
        
        
        
        
        
        
          
        
     

Namen:
<p><br>           
          
           
          
  </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Spoznati 
  osnovna načela kartografije kot znanosti in njen pomen pri predstavljanju in 
  zapisovanju podatkov o prostoru.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Seznanitev 
  z uporabo kart, s sodobnimi načini zapisa prostorskih informacij in z 
  razpoložljivimi uradnimi kartami in topografskimi podatki v 
Sloveniji.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Razume 
  pomen kartografije in karte.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Zna 
  uporabiti različne kart.</p>
<p>Pozna
 sistem uradnih kart in topografskih podatkov v sloveniji.</p>
<p><br></p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp; 
            

<p><br></p>Kimerling, A.J., 
Buckley, A.R., Muehrcke, P.C. and Muehrcke, J.O. 2016. Map Use, Esri Press.
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Robinson, A. H., Morrison, J. L., Meuhrcke, P. 
C., Kimerling, A. J. Guptill, S. C. 1995. Elements of Cartography, 6. izdaja. 
Willey.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krygier, J., Wood, D. 2005. Making Maps, Second 
Edition: A Visual Guide to Map Design for GIS, Guilford Press.</p>
<p> 
          
 <br></p>
<p></p>
<p><br></p>


Naziv: Inženirska matematika II - B - OG - VSS
KrajsiNaziv: B-Og-2l-ImI
NazivANG: Engineering Mathematics II
NazivNEM: Technische Mathematik II
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Riemannov 
integral funkcije ene spremenljivke: primitivna funkcija, integracijske metode 
(integracija po delih, uvedba nove spremenljivke v določeni in nedoločeni 
integral), uporaba.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Funkcije več 
realnih spremenljivk: zveznost, parcialni odvod, gradient, verižno pravilo, 
totalni diferencial, ekstremi - lokalni, globalni.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Dvojni Riemannov 
integral: definicija, lastnosti, izračun, uvedba novih spremenljivk, 
uporaba.</p>- 
Navadne diferencialne enačbe: rešitev, začetni problem, linearna diferencialna 
enačba

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- osnovna znanja, 
na katerih lahko grade strokovni predmeti,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
računskih veščin,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
kritične presoje podatkov in dobljenih računskih rezultatov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- zna v praksi 
uporabiti različne matematične metode.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pozna in razume 
matematična orodja,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- je sposoben 
kritične presoje podatkov in dobljenih računskih rezultatov,</p>- 
je sposoben uporabiti različne matematične metode v strokovni 
praksi. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vidav, I. 1981. 
Višja matematika II. Ljubljana, DZS, DMFA založništvo, str. 299-314.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Elliott Mendelson, 
Frank Ayres, Schaum’s. 1999. Outline of Calculus. McGraw-Hill, str. 206-288, 
442-463, 511-519.</p>Mizori 
- Oblak, P. 2001. Matematika za študente tehnike in naravoslovja I, II (zbirka
 nalog). Fakulteta za strojništvo, Ljubljana, str. 65-198, 
200-205.


Naziv: Osnove mehanike tal - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Omt
NazivANG: Fundamentals of Soil Mechanics
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Pomen
 geologije v gradbeništvu; zgradba zemlje, tektonika plošč, endogeni in eksogeni
 procesi, osnove geološke karte in geoloških profilov; kamnine: razdelitev
 kamnin po nastanku, mineralna sestava kamnin, klasifikacija kamnin v
 gradbeništvu, kamnine na slovenskem ozemlju; geološka starost, tektonska
 dogajanja, geološka okolja, pomembna za gradbeništvo; osnove hidrogeologije;
 pobočni procesi; IG lastnosti kamnin in kamninske mase in načini preiskovanja;
 geološke raziskave za potrebe gradbeništva; osnovne fizikalne in mehanske
 lastnosti zemljin, zemljina kot trifazni sistem, osnovne laboratorijske
 preiskave zemljin; klasifikacija zemljin; standardi v geotehniki; prvotne in
 dodatne napetosti v tleh; voda v tleh, pojem pornega tlaka, efektivnih in
 totalnih napetosti, strujanje vode; konsolidacija tal; dodatne napetosti v tleh
 pod temelji enostavnih oblik, računanje posedkov tal pod obtežbami enostavnih
 oblik po metodi ploščine diagrama dodatnih napetosti in z uporabo edometrskega
 modula stisljivosti; račun časovnega razvoja posedkov 
(konsolidacije).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnove 
geologije z namenom razumevanja sestave tal in procesov na površini in globoko v 
litosferi,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
kamnine, bistvene fizikalne lastnosti kamnin, osnove tektonike in inženirske 
geologije s hidrogeologijo,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- usvojiti osnove 
mehanike tal in razumeti bistvene posebnosti v primerjavi z ostalimi področji 
gradbeništva (odvisnost od preiskav tal, večfaznost in nelinearnost zemljin, 3D 
prostor).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
komunikacije med gradbenikom in geologom,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izvedba 
preprostih laboratorijskih preiskav,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
preprostih geološko geotehničnih poročil o preiskavah tal,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izračuni 
prvotnih napetosti v tleh, dodatnih napetosti zaradi obtežbe z enostavnimi 
objekti,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izračuni 
posedkov pod preprostimi objekti in nasipi, izračuni časovnega razvoja 
posedkov,</p>- 
sposobnost razumevanja in kritične presoje rezultatov

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ribičič, M. 2002. 
Inženirska geologija I, skripta. Ljubljana, UL FNT.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ribičič, M. 2002. 
Inženirska geologija II, skripta. Ljubljana, UL FNT.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šuklje, L. 1984. 
Mehanika tal. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, 
gradbeništvo in geodezijo, str. 1-197 in 212-268.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Nonveiller, E. 
1990. Mehanika tla i temeljenje građevina. Zagreb, Školska knjiga, str. 13-309 
in 401-455.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Učno gradivo v 
spletni učilnici UL FGG.</p>Skripta
 za predmet Inženirska geologija. Ljubljana, in Majes, B. 2006. Skripta za
 predmet Mehanika tal. Ljubljana.


Naziv: Površinska odvodnja (kanalizacija) - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Po
NazivANG: Surface Drainage and sewerage
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Padavine in odtok; 
odtok površinskih voda; vodna bilanca. Analiza nalivov za odvodnjo; odtočne 
razmere. Koincidenca pojavov visokih voda v recipientih in sistemih 
odvodnje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zadrževanje in 
razbremenjevanje voda.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zasnova sistemov 
za odvodnjo onesnaženih voda; objekti na sistemih za odvodnjo; dimenzioniranje 
in vzdrževanje sistemov, objektov in naprav. Visoke vode; protipoplavni 
protipoplavna gradnja objektov; primerne (potrebne) poplavne ukrepi; presoja 
varnosti urbaniziranih površin pred lastnimi in zalednimi padavinskimi 
vodami.</p>Zajem
 zalednih voda: dimenzioniranje in izvedba drenaž; urejanje površinskih voda:
 dimenzioniranje in izvedba (obcestni jarki; kanalete; prepusti); protierozijska
 zaščita površin (ob cestah, ob manjših vodotokih; na 
gradbiščih).

Namen:
Cilji: - usvojitev osnov inženirske hidrologije ter različnih načinov 
 odvodnjavanja površin v grajenem okolju (mestne površine, avtoceste, 
prometnice)  in v naravni krajini (zaledne vode; visoke vode). 
Predmetnospecifične  kompetence: - razumevanje teoretičnega ozadja praktičnega 
reševanja s poudarkom  na različnosti in posebnostih posameznih ukrepov 
odvodnjavanja in protipoplavne  gradnje, - obvladovanje umestitve manj zahtevnih 
sistemov in objektov  odvodnjavanja v prostor, - obvladovanje dimenzioniranja 
manj zahtevnih sistemov  po enostavnejših metodah, - sposobnost ocenjevanja 
stabilnosti manj zahtevnih  sistemov pri vgrajevanju, njihovo statično 
obremenjenost in oceno proti  porušitvi, - poznavanja in razumevanja kontrole 
vodotesnosti pri kanalskih  sistemih.           
         
         
         
         
         
         
         
         
         
 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brilly, M., Mikoš, 
M., Šraj, M. 1999. Vodne ujme – varstvo pred poplavami, erozijo in plazovi – 
univerzitetni učbenik. UL FGG, 186 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brilly, M., Šraj, 
M. 2005. Osnove hidrologije – univerzitetni učbenik. UL FGG, 309 str. (pogl.10 
“Odtok površinskih voda” str. 156-176; pogl.12 “Vodna bilanca” str. 
204-217).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikoš, M. 2006. 
Inženirska hidrotehnika – zbirka rešenih primerov. UL FGG, 260 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Panjan, J. 1999. 
Odvodnjavanje onesnaženih voda – skripta. UL FGG, 103 str.</p>Panjan,
 J. 2005. Osnove zdravstveno hidrotehnične infrastrukture, UL FGG, 289 
str.


Naziv: Statika gradbenih konstrukcij - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Sgk
NazivANG: Structural Analysis
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predmet
 je zasnovan tako, da študent praktično uporabi znanje, ki bo posredovano na
 predavanjih, in sicer: osnovno inženirsko modeliranje vplivov na konstrukcije v
 skladu z veljavnimi standardi (vključeni bodo stalni in spremenljivi vplivi ter
 osnovno najbolj preprosto modeliranje vplivov snega in vetra); osnove
 inženirskega modeliranja konstrukcij; računanje učinkov vplivov v tipičnih
 enostavnih ravninskih linijskih konstrukcijah, obremenjenih s statičnimi
 vplivi, s posebnim poudarkom na fizikalnem razumevanju in hitri določitvi
 učinkov vplivov; poenostavljeni praktični računi vplivov v ploščah; osnovna
 praktična uporaba računalniškega programa za račun ravninskih linijskih
 konstrukcij.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; študent s 
kritično analizo praktičnih primerov pridobi osnovno znanje o inženirskem 
modeliranju statičnih vplivov in gradbenih konstrukcij v skladu z veljavnimi 
standardi in</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; je 
sposoben samostojno modelirati in analizirati enostavne gradbene konstrukcije, 
ki jih v celoti ali po posameznih delih lahko analiziramo kot linijske ravninske 
konstrukcije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Na 
praktičnih primerih pridobi znanje, potrebno za poenostavljeni račun vplivov v 
ploščah, ter praktično znanje za osnovno uporabo računalniških programov za 
analizo enostavnih gradbenih konstrukcij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>- 
študent razume in obvlada modeliranje in analizo enostavnih gradbenih 
konstrukcij. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Duhovnik, J. 2005. 
Statika linijskih konstrukcij I, Univerza v Ljubljani, FGG, str. 1-66 in 
108–124.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Reflak, J. 2000. 
Osnove plošč, skripta,72 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SAP 2000, Linear 
and Nonlinear Static and Dynamic Analysis and Design of Three-Dimensional 
Structures, Basic Analysis Reference Manual, Computers and Structures, 2012, – 
izbrana poglavja, ki se nanašajo na osnovno uporabo programa (dostopno na 
računalnikih v računalniških učilnicah na FGG).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Standardi: SIST EN 
1990, Evrokod – Osnove projektiranja konstrukcij, Urad za standardizacijo in 
meroslovje</p>RS, 
2004. SIST EN 1991-1-1, Evrokod 1: Vplivi na konstrukcije – Del 1-1: Splošni 
vplivi – Specifične teže, lastna teža, koristne obtežbe stavb, Urad za 
standardizacijo in meroslovje RS 2004. SIST EN 1991-1-3, Evrokod 1: Vplivi na 
konstrukcije – Del 1-3: Obtežbe snega, Urad za standardizacijo in meoslovje RS, 
2002. SIST EN 1991-1-4, Evrokod 1: Vplivi na konstrukcije – Del 1-4: Vplivi 
vetra, Urad za standardizacijo in meroslovje RS, 2002.


Naziv: Trdnost - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-T
NazivANG: Strength of Materials
NazivNEM: Festigkeitslehre
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove mehanike 
deformabilnega telesa: koncept deformiranja in gibanja telesa, materialni in 
prostorski opis gibanja; kinematične enačbe deformabilnega telesa (tenzor 
deformacij in vektor pomikov deformabilnega telesa, geometrijski pomen normalnih 
in strižnih deformacij, ravninsko deformacijsko stanje);</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ravnotežne enačbe 
deformabilnega telesa (napetostni vektor, napetostni tenzor, normalna in strižna 
napetost, ravninsko napetostno stanje, glavne normalne napetosti); posplošeni 
Hookov zakon (elastični modul, Poissonov količnik, strižni modul); osnovne 
enačbe linearne teorije elastičnosti in reševanje na konceptualnem nivoju in z 
uporabo računalniškega programa; izrek o virtualnih pomikih in izrek o 
virtualnih silah; značilne konstitutivne enačbe gradbenih materialov 
(hiperelastični modeli, plastični modeli, visokoelastični
 modeli).</p>Analiza
 linijskih konstrukcij: osnovne predpostavke in enačbe upogiba z osno silo,
 račun notranjih sil, deformacij in pomikov preprostih elastičnih nosilcev z
 metodo direktne integracije, račun normalnih in strižnih napetosti v prečnem
 prerezu nosilca, glavne napetosti, geometrijske karakteristike prečnega
 prereza; osnovne predpostavke in enačbe enakomerne torzije, račun napetosti pri
 nosilcu s tankostenskim prečnim prerezom, torzijski vztrajnostni moment;
 analiza elastičnih linijskih konstrukcij z metodo pomikov in metodo sil,
 togostna matrika in obtežni vektor, vplivnice in ovojnice statično nedoločenih
 linijskih konstrukcij; osnovne enačbe geometrijsko nelinearne teorije
 ravninskih nosilcev, uklon elastičnega stebra, uklonska nosilnost stebra in
 vpliv različnih nepopolnosti na njegovo nosilnost, stabilnost 
konstrukcij.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
mehanske koncepte pri analizi deformabilnega telesa in gradbenih konstrukcij 
(upogib z osno silo, enakomerna torzija),</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- predstaviti 
pojav uklona stebra in vpliv različnih nepopolnosti na njegovo uklonsko 
nosilnost,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- naučiti osnovne 
metode reševanja elastičnih, linijskih konstrukcij z in brez uporabe 
računalniškega programa.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje, 
interpretiranje in kritično presojanje rezultatov različnih analiz gradbenih 
konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
osnovnih metod reševanja preprostih statično določenih in nedoločenih linijskih 
gradbenih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
določitve uklonske nosilnosti stebrov,</p>- 
uporaba računalniških programov za analizo gradbenih 
konstrukcij. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stanek, M. in 
Turk, G. 2008. Osnove mehanike trdnih teles : [univerzitetni učbenik]. Ponatis. 
V Ljubljani: Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 254 str., 
ilustr.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stanek, M. in 
TURK, G. 2002. Trdnost, študijsko gradivo. Univerza v Ljubljani, Fakulteta za 
gradbeništvo in geodezijo. Dostopno na:
 http://km.fgg.uni-lj.si/PREDMETI/Trdnost-OG/Literat.htm,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Srpčič, S. 2003. 
Mehanika trdnih teles. Ljubljana: Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 651 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zupan, D. 2013. 
Trdnost : gradivo za vaje na študiju 1. stopnje Operativno gradbeništvo. 
Ljubljana: Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 1 optični disk 
(CD-ROM).</p>Saje, 
M, in Zupan, D. 2013. NODI : odprtokodni program za nelinearno dinamično analizo
 ravninskih okvirjev : gradivo pri predmetih Kinematika in dinamika in Numerične
 metode v teoriji konstrukcij. Ljubljana: Fakulteta za gradbeništvo in
 geodezijo, 1 optični disk (CD-ROM).


Naziv: Geotehnične gradnje - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Gg
NazivANG: Geotechnical Constructions
NazivNEM: Geotechnische Bauwerke
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
﻿




Preiskave trdnosti in deformabilnostni zemljin; izračun pomikov temeljnih 
 tal po teoriji elastičnosti; mejna napetostna stanja v tleh -stabilnost tal in 
 pobočij; osnove plitvega in globokega temeljenja (potrebne raziskave, 
 načrtovanje, tehnologije); nosilnost tal pod plitvimi točkovnimi in pasovnimi 
 temelji. Globoko temeljenje objektov (tehnologije, nosilnost in posedki osno 
 obremenjenih pilotov); zemeljski pritiski, preproste težnostne podporne 
 konstrukcije; gradnja objektov v odprti gradbeni jami, oporne konstrukcije; 
 terenske preiskave tal; načrtovanje in gradnja nasipov; načrtovanje in gradnja 
 vkopov; masna bilanca zemeljskih del, priprava temeljnih tal; odvodnjavanje, 
 dreniranje; osnove uporabe geosintetikov.         
            
        
         
         
       
         
          
         
   

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- usvojiti osnove 
mehanike tal in temeljenja ter razumeti bistvene posebnosti v primerjavi z 
ostalimi področji gradbeništva (odvisnost od preiskav tal, večfaznost in 
nelinearnost zemljin, 3D prostor).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
preprostih geotehničnih poročil o preiskavah tal in osnovnih tehnik 
preiskovanja,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
računanja nosilnosti in posedkov temeljev v homogenih tleh pri plitvem in 
globokem temeljenju,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
analiziranja preprostih težnostnih podpornih konstrukcij,</p>- 
razumevanje glavnih značilnosti na področju zemeljskih del. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Majes, B. 2006. 
Skripta za predmet mehanika tal s temeljenjem, Ljubljana, 258 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SIST EN 1997-1, 
Geotehnično projektiranje – 1. del: Splošna pravila. 2006. 148 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šuklje, L. 1984. 
Mehanika tal. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, 
gradbeništvo in geodezijo, 359 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Holtz, R.D., 
Kovacs W.D. 1981. An Introduction to geotehnical enginnering. New Jersey, 
Prentice-Hall Inc., Englewood Cliffs, 733 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Logar, J., Majes, 
B. 2006. Skripta za predmet geotehnične gradnje, Ljubljana, 172 
str.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici.


Naziv: Osnove masivnih konstrukcij - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Omk
NazivANG: Fundamentals of Concrete and Masonry Structures
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lastnosti in 
zgodovinski razvoj masivnih konstrukcij. Metoda mejnih stanj in varnostni 
faktorji za masivne konstrukcije. Mehanske lastnosti materialov (betona, jekla 
in zidovja). Projektiranje armiranobetonskih elementov: mejno stanje prereza in 
dimenzioniranje pri upogibu z osno silo, strigu in torziji in izbira začetnih 
dimenzij mejna stanja uporabnosti (kontrola razpok in načela računa povesov) 
konstruiranje armiranobetonskih elementov (razporejanje in oblikovanje armature, 
sidranje, preklopi, stebri, grede, stene, globoki nosilci in kratke konzole) 
osnove projektiranja (s tabelami) in konstruiranja AB plošč izdelava armaturnih 
načrtov in spiska armature temeljni konstrukterski ukrepi za zagotavljanje 
potresne odpornosti AB elementov.Osnovni pojmi iz prednapetega betona (ideja, 
izvedba, materiali, izgube prednapetja – informativno in pojem kabelske 
linije)</p>Projektiranje
 zidov: vrste zidakov in zidovja mejna strižna in upogibna nosilnost zida in
 dimenzioniranje osnove gradnje in utrjevanja zidanih stavb na potresnih
 območjih Temeljna pravila in predpisi za izvedbo masivnih 
konstrukcij.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti 
potrebne osnove za projektiranje betonskih in zidanih konstrukcij in 
informativno o prednapetih betonskih konstrukcijah.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
mejnega stanja v prerezu,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- osvojitev 
osnovnih postopkov dimenzioniranja in konstruiranja,</p>-
 poznavanje ustreznih predpisov za projektiranje in gradnjo masivnih 
objektov. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fischinger, M. 
Osnove masivnih konstrukcij, UL, FGG, učbenik v pripravi, 150 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Isaković, T., 
Fischinger, M. Zbirka rešenih nalog iz projektiranja AB konstrukcij z 
uporabo</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">standradov 
Eurokod, pred izidom, 186 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fischinger, M., et 
al. “DIAS : programski sistem za dimenzioniranje in analizo armiranobetonskih 
stavb : Priročnik za verzijo 1.0 (Poročilo IKPIR, 3/93). 1993. Ljubljana, FAGG, 
Oddelek za gradbeništvo in geodezijo, Inštitut za konstrukcije, potresno 
inženirstvo in računalništvo, Dostopno na računalnikih v računalniških učilnicah 
na FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Sorić, Z. 1999. 
Zidane konstrukcije I, Hrvatski savez građevinskih inženjera, izbrane teme iz 
poglavij 1, 2, 3, 4, 8, 9 in 10 (izbrane teme iz skupaj 167 strani)</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Učno gradivo v 
spletni učilnici in na <a 
href="http://www.ikpir.fgg.uni-lj.si/EASY">http://www.ikpir.fgg.uni-lj.si/EASY</a> .</p>SIST 
EN 1992-1-1 Eurokod 2: Projektiranje betonskih konstrukcij -Del 1-1: Splošna
 pravila in pravila za stavbe, 2004. (Urad za standardizacijo in meroslovje RS),
 230 strani.


Naziv: Projektiranje in gradnja cest - B - OG -VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Pigc
NazivANG: Design and Construction of Roads
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Prometna
 politika; planiranje in okolje; razdelitev cest; projektna dokumentacija;
 določitev prečnega prereza; horizontalni potek osi; vertikalni potek osi;
 prostorsko vodenje; preglednost; trenje; razširitve; odvodnjevanje;
 dimenzioniranje zgornjega ustroja; objekti; vrste križišč; kolesarski površine;
 peš površine; umirjanje prometa; mirujoči promet; prometna 
signalizacija.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti s 
transportnimi sistemi in s stvarnimi in predpisanimi pogoji za načrtovanje cest 
in spremljajočih ureditev ter tehničnimi rešitvami.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost za 
samostojno izdelavo enostavnega projekta za cesto,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobitev 
sposobnosti za sodelovanje pri gospodarjenju s cestami in za skupinsko 
delo,</p>- 
razumevanje metod in postopkov pri načrtovanju, projektiranju in 
gradnji. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juvanc A. 2004. 
Temeljni pogoji za določanje cestnih elementov. Ljubljana, Interno gradivo UL 
FGG – PTI, 55 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juvanc A. 2004. 
Geometrijski elementi ceste in vozišča. Ljubljana, Interno gradivo UL FGG – PTI, 
67 str.</p>Različni
 tehnični predpisi za projektiranje cest (domači in tuji).


Naziv: Gradiva - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-1l-Gr
NazivANG: Construction and Building Materials
NazivNEM: Baustoffe
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 1.05pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Sistematični 
pregled gradiv in njihovih značilnosti. 
Osnove 
nauka o inženirskih materialih. Osnove 
standardizacije in obravnavanja gradiv v standardih in predpisih za načrtovanje 
in gradnjo objektov. 
Osnove kemičnih, fizikalnih in mehanskih lastnosti gradiv in njihovo določanje 
in preverjanje istovetnosti s pomočjo 
eksperimentalnih preiskav. 
Keramična gradiva: kamen; gradbena keramika in steklo; mineralna veziva, malte 
in ometi; betoni. 
Kovinska 
gradiva: železove kovine in 
neželezove kovine ter zlitine. 
Polimerna gradiva: umetne mase; ogljikovodikova gradiva. 
Kompozitna gradiva: umetna gradiva (z delci in vlaknasto armirane plastike, 
lastnosti, področja uporabe); naravna gradiva (les, papir in ostala naravna 
vlaknasta gradiva). Pregled metod in značilnosti eksperimentalnega preskušanja 
gradiv.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznavanje osnovnih in pomožnih gradbenih materialov, virov in 
tehnologij priprave ter predelave izhodnih materialov ali izdelkov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznavanje metod projektiranja gradiv (beton, malte, 
kompoziti).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predmetno specifične kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent obvlada znanja o lastnostih gradbenih materialov in 
njihovi ekonomični uporabi.</p>- 
Študent je usposobljen za preverjanje lastnosti gradiv in klasifikacijo 
kakovosti s pomočjo standardnih in nestandardnih metod laboratorijskih in 
terenskih preiskav. 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Roko Žarnić. 2005. Osnove gradiv. 
Ljubljana, UL FGG (Katedra za PMK), 350 strani.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">R. Žarnić, V. Bokan-Bosiljkov, V. 
Bosiljkov. 2017. Gradiva – vaje. Ljubljana, UL FGG (Katedra za PMK), 146 strani, 
9 sklopov laboratorijskih vaj z računskimi primeri.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J.F. Shackelford. 2008. 
Introduction to Materials Science for Engineers, 7th edition. Prentice Hall, 
Part I – The Fundamentals, strani 22-380.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Urejanje prostora - B - UNI GR
KrajsiNaziv: B-G-1l-Up
NazivANG: Spatial development
NazivNEM: Raumplanung
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Temeljni pojmi na področju urejanja prostora; 
življenjski ciklus nepremičninskega projekta in faze v urejanju prostora; 
urbanizacija: pojem in razvojne faze; pričakovane demografske in strukturne 
spremembe; razvoj brez rasti; razvoj dejavnosti v prostoru; napovedovanje in 
kvantifikacija potreb po zemljiščih; prostorski akti: vrsta, vsebina, postopek 
sprejemanja, prostorski akti kot pravna podlaga za predpisovanje lokacijskih 
pogojev, prostorski izvedbeni pogoji in njihov vpliv na uspešnost investicije; 
prostorski akti in projekt za pridobitev gradbenega dovoljenja; ukrepi za 
realizacijo prostorskih aktov:&nbsp; parcelacija zemljišč,&nbsp; lastninske in 
druge stvarne pravice ter pridobitev lastninske pravice, pridobitev lastninske 
pravice v javno korist, opremljanje zemljišč za gradnjo.

Namen:
Cilj predmeta je<br>- Seznaniti študenta s področjem 
urejanja prostora ter z zakonodajo, ki je pomembna za področje 
gradbeništva.<br>Predmetnospecifične kompetence, ki jih študent pridobi, 
so:<br>- Poznavanje in razumevanje procesa urbanizacije ter njegove ekonomske, 
sociološke in prostorske komponente<br>- Poznavanje in razumevanje vloge 
zemljišč v procesu urbanizacije ter razloge za njihovo varovanje in racionalno 
izrabo<br>- Poznavanje in obvladovanje metod planiranja in razvoja posameznih 
dejavnosti v prostoru<br>- Poznavanje vrste in vsebine prostorskih aktov, 
postopek njihovega sprejemanja ter njihov pomen pri predpisovanju lokacijskih 
pogojev poznavanje potrebnih ukrepov za realizacijo prostorskih 
aktov.<br>

Literatura:
Šubic Kovač, M. 2013. Urejanja prostora: študijsko 
gradivo. Ljubljana, UL FGG, 146 strani.<br>Polajnar, M. 2013. Urejanja prostora: 
študijsko gradivo za vaje. Ljubljana, UL FGG, 70 strani.<br>Tratnik, M. 202. 
Stvarnopravni zakonik. Ljubljana, Uradni list RS,izbrana poglavja, 44 
strani.<br>Aktualna zakonodaja na spletni strani Uradni list RS.<br>Primeri 
odlokov na spletnih straneh lokalnih skupnosti.<br>


Naziv: Uvod v gradbeništvo - B - UNI GR
KrajsiNaziv: B-G-1l-Uvg
NazivANG: Introduction to Civil Engineering
NazivNEM: Einführung in das Bauingenieurwesen
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Motiv za zanimanje za gradbeno 
stroko. Zgodovina gradbeništva: razvoj konstrukcijskih oblik; razvoj mostov; 
razvoj gradbenih materialov; razvoj cestogradnje; razvoj tehnologij gradnje; 
razvoj gradbene znanosti. Vloga gradbeništva v sodobni družbi. Enciklopedija 
sodobnega gradbeništva: sodobne stavbe; sodobna visokogradnja; sodobni mostovi; 
sodobna geotehnika; sodobna hidrotehnika; sodobne tehnologije gradnje. 
Interdisciplinarnost v gradbeništvu. Vloga in odgovornost inženirja v procesu 
načrtovanja in gradnje objektov. Od ideje do objekta: načrtovanje gradnje; 
izvajanje gradnje. Izvedba projektne naloge: idejna rešitev podanega problema; 
priprava projektne dokumentacije; izdelava makete; izvedba laboratorijskega 
preskusa; izdelava končnega poročila. Pregled predavanj, projektnih nalog in 
zaključek.                                                                                         </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 1.1pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Motivacija študenta za študij </p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 1.1pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Razvijanje študentove inženirske intuicije 
</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 1.1pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Poznavanje osnov zgodovine gradbeništva in sodobnega gradbeništva 
</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Pridobitev 
izkušnje s projektnim delom v skupini</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;">        
<br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 1pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Razume vlogo in odgovornost inženirja 
</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Zna izvesti lažjo projektno nalogo 
</p> 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gosar, L., Steinman, F. 2003. 
Osnove gradbeništva. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, 101 str, posamezna 
poglavja.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Humar, G. 2000. Slovenski mostovi 
1. del. Ljubljana,&nbsp; 112 strani.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Humar, G. 2002. Slovenski mostovi 
2. del. Ljubljana, 112 strani.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Humar, G. 2004. Predori: iskanje 
svetlobe. Ljubljana, 136 strani.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">70 wonders of the modern world. 
1998. Readers digest, 160 str.</p>
<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Geodezija - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-1l-Ge
NazivANG: Geodetic engineering
NazivNEM: Geodäsie
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Definicija geodezije, področja 
geodezije, naloge geodezije. Oblika in dimenzije Zemlje. 
Koordinatni sistemi, koordinate, kartografske projekcije. 
Geodetske mreže. Teorija geodetskih meritev (mere, osnovni pojmi teorije 
pogreškov in izravnave). Geodetske terestrične meritve (geodetsko orodje, 
merjenje kotov, merjenje dolžin, merjenje višinskih razlik, relativne merske 
metode). Sodobne merske tehnike in metode (TPS sistemi, 3D skenerji, GPS 
meritve). Osnovni principi določanja koordinat točk (merski 
in koordinatni prostor – izračun). Detajlna izmera (zajem prostorskih podatkov). 
Načrti in karte (značilnosti, načini izdelave, vrste, uporabnost). Geodetske 
evidence (zemljiški kataster, kataster stavb, DMR, GIS). Splošno o geodeziji pri 
gradnji objektov in drugih posegih v prostor (raba prostora, pridobivanje 
dovoljenj za posege, izvedba posega). Osnovne metode zakoličevanja. Geodetska 
dela pri visokih gradnjah (zakoličba, spremljanje gradnje, ugotavljanje 
stabilnosti objekta – primeri iz prakse). Geodetska dela pri nizkih gradnjah 
(geodetske podlage, zakoličba, spremljanje gradnje, merjenja ob obremenilnih 
preizkušnjah, ugotavljanje stabilnosti in deformacij objekta – primeri iz 
prakse). Hidrografska 
merjenja.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Študenti se seznanijo z osnovnimi geodetskimi metodami izmere in 
geodetskimi proizvodi s poudarkom na praktičnih primerih uporabe geodezije v 
gradbeništvu in</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Možnostmi sodelovanja z geodeti, za naročanje in prevzemanje 
geodetskih produktov. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Poznavanje in razumevanje osnovnega izrazoslovja s področja 
geodezije, </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Poznavanje nalog in družbene pomembnosti geodezije, 
</p>- 
Obvladovanje praktičnih primerov uporabe geodezije v gradbeništvu. 
 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juvančič, I. 2000. Geodezija za 
gozdarje in krajinske arhitekte. Ljubljana, UL BF, Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Witte, B., Schmidt, H. 2006. 
Vermessungskunde und Grundlagen der Statistik für das Bauwesen. Heidelberg, 
Herbert Wichmann Verlag.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj, D. 2013. Geodezija za 
gradbenike in vodarje, FGG .pdf kopija. Ljubljana,</p>
<p>Učna
 gradiva v spletni učilnici.&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Inženirska komunikacija - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-1l-Ik
NazivANG: Engineering Communication
NazivNEM: Technische Kommunikation
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Pomen 
inženirske komunikacije skozi njen zgodovinski razvoj. Inženirska komunikacija 
kot informacijski proces. Inženirska komunikacija v pravnem okviru graditve 
objektov. Inženirska risba in standardni inženirski grafični jezik. Osnovne 
risarske veščine. Splošno o projekcijah in projiciranju. Razvoj sposobnosti 
prostorske predstave skozi Mongeovo projekcijo (projekcija osnovnih 
geometrijskih elementov, reševanje položajnih in metričnih problemov). Osnove 
računalniške grafike. MVC model risarske programske opreme s poudarkom na 
različnih pomenskih globinah modelov, ki predstavljajo narisano informacijo – 
torej od pixla do 4D informacijskega gradnika iz gradbene stroke, od foto 
programov do BIM programov. Osnovni grafični algoritmi in podatkovne strukture. 
Napredni grafični algoritmi in vizualni realizem. Okolja in orodja za 
komunikacijo z risbami (deljenje in izmenjava risb, korekture, opombe, sledenje 
spremembam, delotoki, podpisovanje risb …).

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent spozna pomen inženirske komunikacije in se nauči 
standardov, pravil in veščin, ki so potrebna za učinkovito komunikacijo s 
pomočjo risb, modelov in drugih oblik nebesedne komunikacije. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>- 
Pozna standarde in pravila inženirske komunikacije s pomočjo risb, obvlada 
osnovne risarske veščine, uporablja računalniška orodja za risanje in 
modeliranje in razume osnove njihovega delovanja. 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turk, Ž. .1999. 
Uvod v gradbeno informatiko in tehnično risanje, Katedra za gradbeno 
informatiko, FGG, Ljubljana. Dostopno na:
 http://kgi.fgg.uni-lj.si/pouk/opisna/folije/</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turk, Ž. 2004. 
Dvočrtni postopek, Katedra za gradbeno informatiko, FGG, Ljubljana, 
http://kgi.fgg.uni- lj.si/pouk/opisna/folije/</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turk, Ž. 2004. 
Risanje z računalnikom, študijsko gradivo, Katedra za gradbeno informatiko FGG, 
Ljubljana, dostopno na: http://kgi.fgg.uni-lj.si/pouk/opisna/folije/</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cerovšek, T . 
2006. Tranformacije in inženirska grafika. http://www.fgg.uni-lj.si</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p><br> 
     </p>


Naziv: Osnove statike in dinamike - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-1l-Osid
NazivANG: Introduction to Statics and Dynamics
NazivNEM: Einführung in Statik und Dynamik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 9
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Modeliranje    
 gradbenih konstrukcij: modeli podpor in vezi; modeli konstrukcij (linijske,    
 ploskovne in 3D konstrukcije; paličja, prostoležeči in previsni nosilci,    
 kontinuirni nosilec, Gerberjev nosilec, okvirji, lokovi, tričlenski lok,    
plošča,  lupina); modeli obtežb (mehanske in nemehanske obtežbe, statične in    
dinamične  obtežbe, linijska, površinska in prostorninska obtežba; lastna teža,  
 veter,  sneg, potres, sprememba temperature, koristna obtežba, krčenje,    
posedanje  podpor, eksplozije, trki, najneugodnejša lega obtežbe); mehanski    
modeli  konstrukcij (togo in deformabilno telo; elastičen, plastičen, viskozen,  
 krhek,  duktilen material). Statika konstrukcij. Koncepti: ravnotežje sil;    
notranje  sile; ravnotežne enačbe linijskega nosilca; pomiki in zasuki;   
 statična  določenost in nedoločenost in vloga podpor in vezi. Metode reševanja: 
  račun  reakcij, notranjih sil, pomikov in zasukov; račun ovojnic notranjih sil 
  in  reakcij; račun vplivnic. Račun mehanskih lastnosti sestavljenih prerezov. </p><p>Dinamika. Delec, togo telo in 
deformabilno telo. Definicije in koncepti. Sile in momenti v dinamiki. Enačbe 
gibanja delca in togega telesa v vektorski obliki: izrek o gibalni količini, 
izrek o vrtilni količini. Začetni pogoji. Začetni problem. Postopek za 
sistematično nastavljanje enačb gibanja delca in teles. Primeri: enačbe prostega 
in vsiljenega premega nihanja delca in njihovo integriranje; enačbe vodoravnega 
ravninskega nihanja večetažnega okvirja ob predpostavkah neskončne osne togosti 
stebrov in neskončne upogibne togosti prečk ter linearne elastičnosti stebrov in 
majhnih vodoravnih pomikov; enačbe prostega in vezanega gibanja togega telesa v 
ravnini za različne praktične primere.                                                                                             </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati osnovne koncepte modeliranja gradbenih konstrukcij; 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumeti osnovne mehanske koncepte v statiki in dinamiki 
konstrukcij; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznati tipičen računalniški program za statično in dinamično 
analizo konstrukcij; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati osnovne koncepte gradbenih predpisov; 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Dobro se naučiti računskih metod za analizo enostavnih linijskih 
konstrukcij; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Navajati študente na sistematičen pristop k reševanju mehanskih 
problemov; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Vzpostaviti povezavo predmeta z drugimi temeljnimi in strokovnimi 
predmeti. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence: </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna in razume 
pojme kot so notranje sile,pomiki, hitrosti, pospeški; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna in zna rešiti osnovne mehanske enačbe togega telesa in 
sistemov togih teles; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Razume osnovne računske modele za statično analizo statično določenih linijskih 
konstrukcij, zna rešiti enačbe, 
interpretirati rezultate in jih kritično oceniti; 
</p>- Zna uporabljati računalniški program za 
račun linijskih  konstrukcij. 
       
 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">A. HANNOR. 1998. Principles of 
structures, Blackwell science Ltd., Oxford , 1998.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. STANEK, G. TURK. 2005. Statika 
I, učbenik, 2. popravljena in dopolnjena izdaja. Ljubljana, UL FGG, 329 
str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. SAJE. 1994. Kinematika in 
dinamika, učbenik. Ljubljan, UL FGG, 418 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. PAZ, W. LEIGH. 2004. 
Structural dynamics, Springer, 5. izdaja,&nbsp; poglavja 1, 2, 3, 7 (str. 3--63, 
67--79, 205--208).</p>
<p>D. 
ZUPAN, M. SAJE. 2004. Računalniški program Nodi z navodili za uporabo (spletna
 izdaja). Dostopno na: <a href="http://www.km.fgg.uni-lj.si">www.km.fgg.uni-lj.si</a>
 .</p>
<p><br></p>


Naziv: Računalništvo in informatika - B - UNI GR
KrajsiNaziv: B-G-1l-Rii
NazivANG: Computer Science and Informatics
NazivNEM: Computerwissenschaft und Informatik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Osnove računalništva – razvoj 
računalništva, delovanje računalnikov, pravni in sociološki vidiki računalništva 
in informatike. Operacijski sistemi – pregled in delovanje operacijskih 
sistemov, virtualizacija. Uporabniški programi – pregled računalniških programov 
(splošni programi, programi v inženirstvu ...). Izdelava dokumentov – dokumentni 
standardi, osnovni koncepti, priprava daljših/zahtevnejših dokumentov, računanje 
s preglednicami – osnovni koncepti. Tabelarično računanje, uvoz podatkov, 
izdelava grafov, makro ukazi ... Podatkovni standardi - pregled podatkovnih 
standardov, sistemi za kodiranje znakov, uvod v XML ... Sodobni informacijski 
sistemi v inženirstvu (računalništvo v oblaku, računska okolja, ...). Programski 
jeziki. Osnove programiranja – osnove razvoja preprostih inženirskih programov. 
Osnove grafičnih uporabniških vmesnikov. Izdelava in uporaba spletnih 
servisov.                                                                                                       </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji predmeta 
zajemajo:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- izboljšati splošno računalniško 
pismenost,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- spoznati sodobne namenske programe 
in</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- informacijsko-komunikacijske tehnologije v gradbeništvu ter 
spoznati osnove programiranja. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence vključujejo:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- samostojno uporabo različnih namenskih programov (urejevalnik 
besedil, preglednice, program za predstavitve)</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- sposobnost kritičnega odločanja o različnih 
informacijsko-komunikacijskih tehnologijah</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- samostojno reševanje inženirskih nalog s pomočjo 
računalnika</p>- 
samostojen razvoj enostavnih inženirskih programov 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rogers Y., Sharp H., Preece J. 
2011. Interaction Design: Beyond Human-Computer Interaction, John Wiley &amp; 
Sons.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hughes J.F., van Dam A., McGuire 
M., Sklar D.F., Foley J.D., Feiner S.K., Akeley K. 2013. Computer Graphics: 
Principles and Practice, Addison-Wesley Professional.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hunt A. and Thomas D. 1999. The 
Pragmatic Programmer: From Journeyman to Master, Addison Wesley. Frederick P. 
Brooks Jr. 1995. The Mythical Man Month and Other Essays on Software 
Engineering, Addison Wesley.</p>
<p>Opisi
 predavanj, spletni viri. Dostopno na: 
http://matevzdolenc.com/gr-uni-ri.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Gradiva - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-1l-Gr
NazivANG: Construction and Building Materials
NazivNEM: Baustoffe
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Sistematični pregled gradiv in 
njihovih značilnosti (klasifikacija po kemični zgradbi, uporabi in izvoru). 
Osnove standardizacije in obravnava gradiv v 
standardih in predpisih za načrtovanje in gradnjo objektov (Uredba o gradbenih 
proizvodih, harmonizirani standardi, Evrokodi). Osnove kemičnih, fizikalnih in 
mehanskih lastnosti gradiv in njihovo opredeljevanje in kvantificiranje s 
pomočjo eksperimentalnih preiskav. Keramična gradiva: kamen; gradbena keramika 
in steklo; mineralna veziva, malte in ometi; betoni. Kovinska gradiva: železove 
kovine in neželezove kovine ter zlitine. Polimerna gradiva: umetne mase; 
ogljikovodikova gradiva. Kompozitna gradiva: umetna gradiva (z delci in 
vlaknasto armirane plastike, lastnosti, področja uporabe); naravna gradiva (les, 
papir in ostala naravna vlaknasta gradiva). Ponovna uporaba in recikliranje 
gradiv in gradbenih proizvodov. Vključevanje sekundarnih surovin v gradiva. 
Izbrane metode preskušanja gradiv.</p>

Literatura:
<p>Žarnić, R. 2005. Osnove gradiv. Ljubljana, UL FGG.</p><p>Žarnić, R., Bokan-Bosiljkov, V., Bosiljkov, V. 2016. Gradiva – vaje. Ljubljana, UL FGG.</p><p>Taylor, G.D. 2000. Materials in Construction: An Introduction, 3rd edition. Pearson Education Limited.</p>


Naziv: Osnove ekologije celinskih voda - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-1l-Oecv
NazivANG: Fundamentals of freshwater ecology
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Razlaga pojmov biologija, mikrobiologija, ekologija, varstvo 
okolja; abiotske značilnosti tekočih in stoječih celinskih voda, fizikalna 
struktura ekosistema, habitata in ekološke niše; kemizem celinskih voda, 
kroženje snovi, poudarek 
na organskih in hranilnih snoveh; biotske značilnosti stoječih voda, življenjske 
združbe planktona in bentosa; trofičnost, vzroki in posledice evtrofnosti; 
iotske značilnosti tekočih voda, življenjske združbe perifitona, bentoških 
nevretenčarjev; saprobnost, samočistilni procesi; metode biološkega vrednotenja 
ekološkega stanja celinskih voda; onesnaževanje in obremenjevanje vodnih 
ekosistemov; biološka čiščenja in vloga mikroorganizmov pri procesih razgradnje; 
terciarno čiščenje in ekoremediacije        </p>

Namen:
 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; Podajanje  
 osnovnih naravoslovnih znanj, na katerih grade strokovni  predmeti, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; obvladovanje  
 osnov biologije z ekologijo.  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene  
 kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; Znati kritično  
 presojati podatke okoljskih analiz  </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">in meritev, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; znati sodelovati  
 pri reševanju konkretnih ekoloških problemov v  okolju, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; razviti ekološko  
 in okoljsko razmišljanje  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">o  inženirskih problemih in posegih v  
 okolje.</p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Allan J.D.,     
Castillo M. M. 2007. Stream Ecology, Structure and function of running waters.   
 2nd ed. Springer, 436 str. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Tarman, K. 1992. Osnove ekologije in ekologija živali. Ljubljana, 
DZS, 547 str.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Urbanič, G., Toman, M. J. 2003. Varstvo celinskih voda. Ljubljana, 
Študentska založba, 94 str.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Barnes, R.S.K. &amp; Mann, K. H. 1991. Fundamentals of Aquatic 
Ecology. Blackwell Science, London, 270 str.</p>
<p>Sorokin, 
Y. 1999. Aquatic Microbial Ecology. Backhuys Publ., Leiden, 248 
str.</p>


Naziv: Hidrologija - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-1l-HI
NazivANG: Hydrology
NazivNEM: Hydrologie
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Pregled razvoja hidrologije kot 
znanosti doma in v svetu; Fizikalne in kemijske lastnosti vode; Kroženje vode, 
energije in snovi v naravi; Uporaba teorije verjetnosti in statistike v 
hidrologiji (osnove verjetnostnega računa, teoretične in empirične porazdelitve, 
faktor frekvence in verjetnostne mreže, povratna doba, regresija in korelacija); 
Lastnosti atmosfere in njihova meritev; Padavine (meritve, napake pri meritvah 
padavin, obdelava padavinskih podatkov, prestrežene padavine, sneg); Daljinsko 
zaznavanje v hidrologiji; Evapotranspiracija (merjenje, metode izračuna, 
Penman-Monteithova enačba); Odtok površinskih voda (krivulja trajanja); 
Lastnosti tal; Različne oblike vode v tleh (vlaga v tleh, izviri, podtalnica, 
infiltracija, Darcy); Vodna bilanca; Podnebne spremembe in podnebna 
spremenljivost; Hidrometrija (meritve globin, gladin in hitrosti vode, meritve 
pretokov, pretočna krivulja); Negotovost hidrometričnih meritev in analiz 
(teorija pogreška); Osnove rečne hidravlike.                                                                                                                      </p>
<p>Vaje</p><p>Kroženje energije in vode na Zemlji, 
izračun vodne bilance. Hidrološki in meteorološki podatki. Verjetnostni račun v 
hidrologiji.Teoretične porazdelitve in njihova praktična uporaba v hidrologiji, 
povratna doba. Verjetnostne mreže. Testiranje hidroloških vzorcev. Empirične 
porazdelitve, krivulja trajanja. Uporaba korelacije v hidrologiji. Padavine, 
popravek padavin, ITP krivulje. Porečje, razvodnica, površinski odtok, 
racionalna enačba. Obdelava hidrometričnih podatkov, pretočna krivulja. Model 
podzemnega toka (GWF). Obisk klimatološke postaje in Agencije za okolje RS. 
Meritve hitrosti na naravnem vodotoku in izračun pretoka.                                                                          </p>
<p>Seminar</p><p>Celostna analiza manjšega vodotoka s 
poudarkom na terenskem delu.        </p>

Literatura:
Brilly, M., Šraj, M. 2005. Osnove hidrologije, 
univerzitetni učbenik. 1. izd. Ljubljana, UL FGG, 309 str.<br>Šraj, M. 2010. 
Model podzemnega toka = Ground water flow model. Ljubljana, UL FGG, 22 
str.<br>Mikoš, M., Kranjc, A., Matičič, B., Muller, J., 
 Rakovec, J., Roš, M.,  Veselič, M., Brilly, M. 2002. Hidrološko izrazje =        
                        
        Terminology in hydrology. 
Acta hydrotechnica, vol. 20, št. 32, str. 3-324.<br>Učna gradiva v spletni 
učilnici.<br>


Naziv: Geodezija - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-1l-Ge
NazivANG: Geodetic engineering
NazivNEM: Geodäsie
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Definicija geodezije, področja 
geodezije, naloge geodezije. Oblika in dimenzije Zemlje.Koordinatni sistemi, 
koordinate, kartografske projekcije. Geodetske mreže. Teorija geodetskih meritev 
(mere, osnovni pojmi teorije pogreškov in izravnave). Geodetske terestrične 
meritve (geodetsko orodje, merjenje kotov, merjenje dolžin, merjenje višinskih 
razlik, relativne merske metode). Sodobne merske tehnike in metode (TPS sistemi, 
3D skenerji, GPS meritve). &nbsp;Osnovni principi določanja koordinat točk 
(merski in koordinatni prostor - izračun). Detajlna izmera (zajem prostorskih 
podatkov). Načrti in karte (značilnosti, načini izdelave, vrste, uporabnost). 
Geodetske evidence (zemljiški kataster, kataster stavb, DMR, GIS). Splošno o 
geodezija pri gradnji objektov in drugih posegih v prostor (raba prostora, 
pridobivanje dovoljenj za posege, izvedba posega). Osnovne metode zakoličevanja. 
Geodetska dela pri visokih gradnjah (zakoličba, spremljanje gradnje, 
ugotavljanje stabilnosti objekta – primeri iz prakse). Geodetska dela pri nizkih 
gradnjah (geodetske podlage, zakoličba, spremljanje gradnje, merjenja ob 
obremenilnih preizkušnjah, ugotavljanje stabilnosti in deformacij objekta – 
primeri iz prakse). Hidrografska merjenja.     
       
        
         
         
           
         
          
         
           
          
         
        
           
        
         
  </p>

Literatura:
<p>Juvančič, I. 2000. Geodezija za gozdarje in krajinske  
arhitekte. Ljubljana, UL BF. </p><p>Witte, B., Schmidt, H. 2006. Vermessungskunde und Grundlagen der Statistik für das Bauwesen. Heidelberg, Herbert Wichmann Verlag.</p><p>Kogoj, D. 2013. Geodezija za gradbenike in vodarje, Ljubljana, UL FGG.</p><p>Učna gradiva v spletni učilnici.</p>


Naziv: Programska orodja v geodeziji - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-1l-Povg
NazivANG: Software Tools in Geodesy
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>Uvod (vloga in pomen informacij, 
inženirska informacija, reševanje inženirskih problemov z računalniki, 
informacijski sistemi, informacijska onesnaženost in informacijska pismenost),

<p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>komunikacija 
in komunikacijska tehnologija (komuniciranje in pomen, oblike, računalniška 
omrežja, naprave v omrežjih, internet),</p>

<p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>računalniška 
programska oprema (operacijski sistemi, namizne in oblačne aplikacije, 
porazdeljena obdelava podatkov),</p>

<p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>reševanje 
inženirskih problemov z računalniki (analiza in modeliranje problemov, 
podatkovne strukture, izdelava in zapis algoritmov, standardni 
algoritmi),</p>

<p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>spoznavanje 
izbrane namenske programske opreme (QGIS, ArcGIS, AutoCAD, Word, Excel, 
Powerpoint, ...).</p>

  <p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>
  <p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b 
  style="mso-bidi-font-weight: normal;">Vaje:</b></p>
  <p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>
  
    
    <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">spoznavanje 
    programov QGIS, ArcGIS, AutoCAD, Excel, ... Osnovne funkcije, analiza 
    geodetskih podatkov,</p>
    
    <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Python 
    kot programski jezik - razvojno okolje, razvoj programov in</p>
  <p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">primeri
   avtomatizacija dela s Pythonom, primer QGIS, PostgreSQL+PostGIS.       
               </p>
<p></p>

<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>  
         
         
 
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>
<p></p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="margin: 0cm 0cm 0pt 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;"><br></p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">Pridobiti 
izbrana računalniška znanja, veščine obvladovanja in povezovanja najrazličnejših 
računalniških orodij.<br>Usvojiti osnovna znanja in veščine tehničnega računanja 
in programiranja, ki so nujno potrebne reševanje problemov geodezije in 
geoinformatike<br>Usposobiti se za uporabo različnih vrst računalniških orodij 
(elektronska preglednica, orodje za tehnično računanje, program za grafično 
predstavitev, sistem za upravljanje z bazo podatkov, program za tehnično 
risanje, GIS …) za reševanje različnih, sestavljenih problemov v geodeziji in 
geoinformatiki<br>Zasnovati in izdelati program, ki je osnovno računalniško 
orodje za reševanje različnih problemov<br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">&nbsp;</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Prosojnice predavanj, navodila za 
vaje</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Longley, Paul A., Michael F. 
Goodchild, David J. Maguire, and David W. Rhind. 2015. Geographic Information 
Science and Systems. New Jersey: Wiley.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">GRASER,
 Anita. Learning QGIS. Birmingham: Packt Publishing, 2014.</p>         
           
    
<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;         
           
    </p>


Naziv: Gradbeništvo in infrastruktura - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-1l-Gii
NazivANG: Civil Engineering and Infrastructure
NazivNEM: Bauwesen und Infrastruktur
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja:Standardna klasifikacija dejavnosti in gradbenih objektov; Gradbena 
dokumentacija; Geomehanske podlage, zemeljska dela in temeljenje; Bistveni 
konstrukcijski elementi. Značilnosti projektiranja in izgradnje visokih in 
nizkih gradenj. Osnovni materiali, gradiva in veziva. Gradbena pogodba, gradbene 
uzance in projektno vodenje. Pravne podlage za izvajanje geodetske dejavnosti. 
Vloga geodeta pri izgradnji objektov in vzpostavitvi zbirnega katastra 
gospodarske javne infrastrukture.</p>
<p>Zbirni kataster gospodarske javne 
infrastrukture.    </p><p>Vaje: Topografski prikaz gospodarske javne infrastrukture (GJI), uporaba 
šifranta GJI, pregled in iskanje GJI na spletnih portalih, vloga geodezije pri 
GJI (projektiranje, izvedba in vpis v uradne evidence), izdelava projektnega 
poročila za enostavni objekt (opis delovanja in elementov, tipični prerezi, 
potrebni material za izvedbo)</p>

Namen:
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Študenti se seznanijo z 
osnovnimi pojmi s področja gradbeništva, ki so kakorkoli povezani z geodezijo, s 
poudarkom na povezavi geodet – gradbenik.</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Seznanijo se s tehnično 
tehnološkimi značilnostmi enostavnih in zahtevnih objektov in napravami 
gospodarske javne infrastrukture in organiziranostjo in vodenjem zbirnega 
katastra gospodarske javne infrastrukture. </p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Seznanijo se tudi s 
pravnimi podlagami za izvajanje geodetske dejavnosti, organiziranostjo geodetske 
službe in vlogo geodeta pri vzpostavitvi zbirnega katastra gospodarske javne 
infrastrukture.</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznavanje temeljnih 
vsebin in pojmov povezanih z gradbeništvom in izgradnjo 
objektov,</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznavanje tehnoloških 
značilnosti objektov in</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Naprav gospodarske 
javne infrastrukture.</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati pravne podlage 
za izvajanje geodetske dejavnosti.</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati zgodovinski 
razvoj zbirnih katastrov komunalnih naprav.</p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: l0 level1 lfo1;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati vlogo 
geodezije pri vzpostavitvi zbirnega katastra gospodarske javne 
infrastrukture.</p>Navajati 
študente na samostojno delo. 

Literatura:
<p></p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gradbeniški priročnik 2012: Peta, 
dopolnjena izdaja, Tehniška založba Slovenije, Ljubljana.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Koler, B., Lipar, P., Steinman, 
F., Kozelj, D., Šantl, S. 2010: Gradbeništvo in infrastruktura, skripta, 
Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo: 173 
str.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seliškar, N. 1997: Stavbarstvo, 
3. ponatis, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo: 381 
str.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Steinman, F., Gosar, L. 2004: 
Osnove gradbeništva, skripta, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in 
geodezijo: 120 str.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uredba&nbsp; o uvedbi in uporabi 
enotne klasifikacije vrst objektov in o določitvi objektov državnega pomena. 
Uradni list RS št. 33/2003: 3668-3873.</p>
<p>Zakon 
o geodetski dejavnosti. Uradni list RS št. 77/2010: 
11281-11290.</p>         

<p></p>
<p>&nbsp;</p>


Naziv: Statistične metode v geodeziji - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-1l-Smvg
NazivANG: Statistical methods in geodesy
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
	Uvod v statistiko, predstavitev 
  podatkov; opisna statistika (grafične predstavitve in numerične predstavitve 
  prostorskih in drugih podatkov); 	opisna statistika (kvantili, 
  frekvenčna porazdelitev, podatki v razredih); 	osnove verjetnosnega računa (uvod, 
  dogodek, verjetnost dogodka); 	slučajne spremenljivke in slučajni 
  vektorji; 	momenti slučajnih spremenljivk in 
  njihovih funkcij; 	verjetnostne porazdelitve, ki jih 
  najpogosteje srečamo v geodeziji; 	normalna porazdelitev, kot 
  najpomembnejša porazdelitev v geodeziji;&nbsp; 	vzorčenje (lastnosti osnovnih 
  statistik, povprečje vzorca, varianca vzorca); ocenjevanje parametrov 
  (točkovne in intervalne ocene); &nbsp;&nbsp;&nbsp; 	preizkušanje domnev (osnove 
  teorije preizkušanja domnev, ki so pogosto uporabljane v analizah stabilnosti 
  geodetskih točk, klasični primeri preizkušanja domnev, preizkušanje skladnosti 
  test "hi-kvadrat"); 	bivariatna analiza (preizkušanje 
  statistične odvisnosti, preizkušanje linearne povezanosti, linearna regresija, 
  uporaba metode najmanjših kvadratov, ki je ena izmed osnov izravnalnega računa 
  v geodeziji); 	analiza variance s primeri v 
  geodetski praksi.      

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:<br>-&nbsp;Cilj predmeta je spoznati osnovne pojme 
verjetnostnega računa in statistične metode, pogosto uporabljane v 
geodeziji.<br>Kompetence: <br>-&nbsp;Pozna načine grafičnega in numeričnega 
prikaza podatkov.<br>-&nbsp;Pozna pomen in tehnike razvrščanja podatkov v 
razrede,<br>-&nbsp;Pozna osnovne pojme verjetnostnega računa: slučajne 
spremenljivke, njihove lastnosti, statistične odvisnosti, 
porazdelitve.<br>-&nbsp;Pozna v geodeziji najpogosteje uporabljene porazdelitve 
s posebnim poudarkom na normalni porazdelitvi.<br>-&nbsp;Pozna in razume pomen 
statistike kot ocene parametrov populacije.<br>-&nbsp;Pozna osnovne statistične 
metode, ki jih uporabljamo v geodeziji.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">&nbsp;</p> 

Literatura:
<p> <br>         </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drobne S., Turk, 
G. 2009. Statistika - vaje, 2. dopolnjena izdaja.&nbsp; Ljubljana, UL 
FGG.</p>
<p>Turk 
G. 2012. Verjetnostni račun in statistika. Ljubljana UL 
FGG.</p>


Naziv: Geodetski instrumenti in metode - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Giim
NazivANG: Geodetic Instruments and Methods
NazivNEM: Geodätische Instrumente und Methoden
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod (baza detajlne izmere). 
Triangulacija – princip, teodoliti (pogoji za pravilno delovanje, kontrola 
kakovosti), metode meritev, izračun koordinat z izravnavo. Trilateracija – 
princip elektronski razdaljemeri (pogoji za pravilno delovanje, preizkusi, 
natančnost, kontrola kakovosti), merjenje dolžin in stanja atmosfere, redukcije 
merskih vrednosti, uporabnost – izračun koordinat z izravnavo. Kombinirane mreže 
- TPS sistemi izračuna koordinat z izravnavo. Trigonometrično višinomerstvo - 
princip, načini izračuna višinskih razlik, natančnost višinskih razlik, 
omejitve, izračun višin z izravnavo Precizni geometrični nivelman – digitalni 
nivelir, precizne nivelmanske late, zagotavljanje kakovosti meritev, izračun 
višin z izravnavo. Vzpostavitev, izmera in izračun klasičnih geodetskih mrež - 
vrste geodetskih mrež metode vzpostavljanja in izmere geodetskih mrež, projekt 
geodetske mreže, optimizacija del, finančno vrednotenje. Izvedba projekta 
geodetske mreže – postopek, vsebina in izdelava elaborata geodetske mreže, 
primeri iz prakse (idealni in strokovno nesprejemljivi)                                                                                                                                  </p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l1 
  level1 lfo1;" 
 >Študentje prepoznajo in razumejo 
  vrste, namen in uporabnost klasičnih preciznih geodetskih mrež.        
       </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l1 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznajo najbolj uporabne metode vzpostavljanja in izmere 
  klasičnih geodetskih mrež, vključno z ustrezno mersko opremo tako z vidika 
  zagotavljanja optimalnih pogojev za meritev, kakor tudi upoštevanja vplivov in 
  potrebnih redukcij za pridobitev horizontalnih koordinat in višin geodetskih 
  točk v državnem ali lokalnem koordinatnem sistemu. </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l1 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznajo postopke in pomen simulacije, predhodneizravnave 
  ter izvedbe projekta geodetske mreže vključno z izračunom najverjetnejših 
  vrednosti iskanih količin z izravnavo ter interpretacijo rezultatov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;" 
 >Pozna in razume vrste, namen in 
  uporabnost klasičnih preciznih geodetskih mrež.        
    </p>
  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;" 
 >Pozna in razume najbolj uporabne 
  metode vzpostavljanja in izmere klasičnih geodetskih mrež.</p>
  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;" 
 >Pozna in razume postopke in pomen 
  simulacije, predhodne izravnave ter izvedbe projekta geodetske 
  mreže.</p>
  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;" 
 >Je sposoben kritične razlage 
rezultatov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brenčić, D. 1990. Geodetski 
instrumenti. Zagreb, Školska knjiga.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Deumlich, F., Steiger, R. 2002. 
Instrumentenkunde der Vermessungstechnik. Heidelberg, Wichmann.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj, D. 2005. Merjenje dolžin z 
elektronskimi razdaljemeri. Ljubljana, &nbsp;UL FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mihailović, K. 1981. Geodezija 
II, I deo. Beograd, Građevinska knjiga.</p>
<p>Mihailović, 
K. 1982. Geodezija II, II deo. Beograd, Naučna 
knjiga.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>    
   
<p><br></p>


Naziv: Geodezija pri gradnji objektov - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Gpgo
NazivANG: Geodesy for Buildings Construction
NazivNEM: Geodäsie bei Bauausführung
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja:</p><p>Geodetska dela pri izgradnji 
objektov. Natančnost merjenja in dovoljeno odstopanje povezava med mersko in 
gradbeno natančnostjo. Zakoličevanje (smeri) kotov in ocena natančnosti. 
Merjenje in zakoličevanje dolžin in ocena natančnosti. Metode zakoličevanja točk 
in analiza natančnosti. Zakoličevanje vmesnih točk na osi. Podaljševanje osi. 
Geodetska dela pri nizkih gradnjah. Glavni (zakoličbeni) elementi in 
zakoličevanje glavnih in detaljnih točk linijskega objekta. Zakoličevanje višin. 
Računanje volumnov.                                                             </p>
<p>Vaje:</p><p>Poenostavljen preizkus nivelirja po 
ISO 17123-2. Precizni nivelman. Elaborat za zakoličevanje točk glavne zgradbe 
Jeklarne 2 (metode zakoličevanja točk in ocena natančnosti). Uporaba programske 
opreme sodobnih elektronskih tahimetrov za potrebe geodezije v inženirstvu. 
Stacioniranje linijskih objektov. Prenos višine skozi vertikalni 
jašek.                                        </p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Študente 
  seznaniti z nalogami in vlogo geodeta v različnih fazah izgradnje objekta. 
  </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznaniti 
  jih s posebnostmi, ki jih srečamo pri planiranju, izvajanju in analizi 
  kakovosti izvajanja geodetskih del pri izgradnji objektov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študente 
  spoznati z zakoličevanjem horizontalnih kotov, dolžin in višin.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznaniti 
  jih z vplivi posameznih pogreškov, ki so prisotni pri zakoličevanju kotov, 
  dolžin in višin. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznaniti 
  jih z različnimi metodami zakoličevanja točk, zakoličevanja vmesnih točk na 
  osi in podaljševanje osi. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študentom 
  predstaviti postopek ocene natančnosti zakoličevanja točk z različnimi 
  metodami. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznaniti 
  jih s projektiranjem in zakoličevanjem trase linijskih objektov in vlogo 
  geodeta pri izgradnji linijskih objektov. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študente 
  spoznati z metodo računanja volumnov zemeljskih mas linijskih in ploskovnih 
  objektov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Sposobnost 
  povezovati znanja s področij planiranja, izvajanja in analiziranja geodetskih 
  mrež.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznati 
  metode zakoličevanja točk in razumeti analizo natančnosti zakoličevanja 
  točk.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznati 
  metode določevanja volumnov zemeljskih mas.</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;' 
 >Sposobnost
 samostojnega geodetskega dela pri gradnji objektov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bell, F. 1993. Surveying &amp; 
Setting Out Procedures, Averbury Ashgate Publisching, Limited (izbrana 
poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Irvine, W. 1995. Surveying for 
Construction, McGraw-Hill (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2000. Handbuch Ingeniergeodaesie, Grundlagen, 
Wichmann.</p>
<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>     
        

<p><br></p>


Naziv: Katastri nepremičnin - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Kn
NazivANG: Real Property Cadastres
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Zemljiški kataster in njegov pomen 
(zgodovina in razvoj katastra (Milanski, Francoski, Stabilni), zakonodaja 
zemljiškega katastra po obdobjih (do 1930, 1930 do1974, ZZK (1974), ZENDMPE 
(2000), ZEN 2007). Meje in katastrski načrti, 
digitalni katastrski načrt.                          </p>
<p>Geodetske storitve pri zemljiškem katastru (ureditev meje, 
izravnava meje, obnova meje, ugotavljanje dejanske rabe zemljišč, parcelacija, 
zemljišče pod stavbo, komasacija, nova katastrska izmera, obnova zemljiškega 
katastra).</p><p>Kataster stavb (zgodovina nastajanja 
etažne lastnine (vknjižba v zemljiško knjigo E), stanovanjski zakon, vpis v 
zemljiško knjigo, vknjižba po ZZK 1995, ZPPLPS, vpis v kataster stavb po ZEN in 
ZENDMPE, ZVTEL, elaborati za vpis v kataster stavb, vpisi v kataster stavb, 
vzdrževanje katastra stavb, vpis registrskih podatkov o stavbah, postopek vpisa 
na geodetski upravi, vzpostavitev registra nepremičnin in upravljanje z 
registrom nepremičnin).</p>
<p>Kataster gospodarske javne 
infrastrukture (zakonodaja katastra GJI in Vrste GJI, sistem prostorskih 
podatkov GJI, geodetska dela pri projektiranju GJI, spremljanje gradnje GJI, 
vodenje in vzdrževanje katastra GJI).                          </p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l1 
  level1 lfo1;" 
 >Seznaniti študente s 
  kompleksnostjo zemljiškega katastra in sistemi zemljiške administracije, 
  vključno z vplivom zgodovinskega razvoja na kakovost sedanjih 
  sistemov. 
         
           
   </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l1 
  level1 lfo1;' 
 >Predstaviti
   osnovne koncepte zemljiških oziroma nepremičninskih informacijskih sistemov 
  kot pomembnega dela zemljiške administracije in njegovega pomena za družbo in
   družbeni razvoj.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;" 
 >Študent
   pozna&nbsp;&nbsp; pomen&nbsp;&nbsp; 
  upravljanja&nbsp;&nbsp;in&nbsp;&nbsp; administriranja 
nepremičnin. 
  </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;' 
 >Zna 
  povezovati organizacijo in vodenje nepremičninskih evidenc z zakonodajo na tem
   področju.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo2;' 
 >Pozna
   osnove vodenja in&nbsp; vzdrževanja
   zemljiškega katastra, katastra stavb in katastra gospodarske javne
  infrastrukture.</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;' 
 >Sposoben
 samostojno opravljati tehnične in upravne postopke pri vodenju ter vzdrževanju
 zemljiškega katastra, katastra stavb in katastra gospodarske javne
 infrastrukture.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p> 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ferlan, M. 2005. Geodetske 
evidence. Ljubljana, UL FGG (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Larsson, G. 1993. Land 
Registration and Cadastral Systems, Longman (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Larsson, G. 1995, Land 
Management, Longman (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tratnik, M. , Vrenčur, R. 2008. 
Zemljiškoknjižno pravo. Maribor, Inštitut za nepremičninsko pravo.</p>
<p>Dale, 
P. F., McLaughlin, J. D. 1999. Land Administration. Oxford, Oxford University
 Press.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Statistika z elementi informatike - B- TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Szei
NazivANG: Statistics with Elements of Informatics
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod
 (spremenljivke, tipi in koraki statistične analize). Kvantili (ranžirna vrsta,
 rang, kvantilni rang). Frekvenčna porazdelitev (opredeljevanje skupin, kvantili
 frekvenčne porazdelitve, grafično prikazovanje, oblike). Srednje vrednosti in
 mere razpršenosti (absolutne in relativne). Normalna porazdelitev (lastnosti, 
standardizacija, standardizirana normalna porazdelitev). Mere asimetrije in
 sploščenosti. Verjetnostni račun (poskus, dogodek, verjetnost dogodka, pogojna
 verjetnost, Bernoullijevo zaporedje neodvisnih poskusov). Slučajna
 spremenljivka (diskretna in zvezna, enakomerna, binomska, normalna
 porazdelitev, pričakovana vrednost in razpršenost slučajne spremenljivke,
 momenti in centralni momenti porazdelitve). Vzorčenje (porazdelitev vzorčnih
 statistik, ocenjevanje parametrov (točkovna in intervalna ocena), velikost
 vzorca, porazdelitev t, porazdelitev hi-kvadrat). Preizkušanje domnev
 (postopek, preizkušanje domneve o pričakovani vrednosti, o razliki med 
pričakovanima vrednostma, o varianci, o razmerju med variancama, o deležu, o 
razliki deležev ter o porazdelitvi slučajne spremenljivke). Bivariatna analiza 
(preizkušanje domneve o povezanosti dveh spremenljivk, linearna regresija, 
preizkušanje domneve o regresijskem koeficientu, pojasnjena varianca). Analiza 
variance (ANOVA) s primeri iz 
geodezije.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                                                                                                                              </p>

Namen:
 

<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj:</p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Pridobiti 
  osnovna znanja iz opisne in inferenčne statistike.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  temeljne statistične metode, pogosto uporabljene v tehničnih in družboslovnih 
  znanostih.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Pozna 
  načine grafičnega in numeričnega prikaza podatkov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  pomen in tehnike razvrščanja podatkov v razrede.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  osnovne pojme verjetnostnega računa: slučajne spremenljivke, njihove 
  lastnosti, statistične odvisnosti, porazdelitve.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  in razume pomen statistike kot ocene parametrov populacije.</p>Pozna
 osnovne statistične metode, ki jih uporabljamo v upravljanju nepremičnin,
 geoinformatiki in v geodeziji.        
     <br> 

Literatura:
<p><br>              </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drobne, S. 2013. Statistika z 
elementi informatike. Prosojnice predavanj, Ljubljana, UL FGG, 403 prosojnic.
 www.fgg.uni-lj.si/~/sdrobne/Pouk/STAT/SEI_TUN.htm).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drobne, S., Turk, G. 2009. 
Statistika – vaje, II. dopolnjena izdaja. Ljubljana, UL FGG, (izbrana poglavja: 
str. 1-31, 39-42, 61-151).</p>
<p>Turk, 
G. 2012. Verjetnostni račun in statistika. Ljubljana, UL FGG (izbrana 
poglavja).&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Praktično usposabljanje - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja delo, 
ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Še predvsem se: seznani z 
organizacijsko strukturo geodetskega podjetja, seznani se z aktualnim dogajanjem 
v podjetju, dela na terenu ali v pisarni, opravi manj zahtevna dela na aktualnem 
projektu, sodeluje npr. pri izdelavi geodetskega načrta, izvedbi 
geodetsko-tehničnih del pri graditvi manj zahtevnih objektov, izvedbi manj 
zahtevnih zemljiško-katastrskih geodetsko-tehničnih del, izdelavi kartografskih 
podlag in prikazov za potrebe načrtovanja posegov v prostor, načrtovanju, 
zasnovi in izvedbi posegov v prostor, izvedbi geodetsko-tehničnih del v okviru 
upravnih postopkov za potrebe evidentiranja nepremičnin, vzdrževanju 
geografskih, kartografskih in zemljiških informacijskih sistemov, pripravi 
kartografskih prikazov prostorskih podatkov, pripravi prostorskih aktov, 
usklajevanju dela med investitorji, projektanti in izvajalci posegov v prostor, 
organizaciji delav manjših geodetskih in nepremičninskih podjetjih.</p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študent 
  spozna operativno delo v ciljnih poklicih, organizacijsko strukturo subjektov 
  na področju geodezije in upravljanja nepremičnin. </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študent 
  se vključuje v delo javne geodetske službe na državni ali lokalni ravni, v 
  delo geodetskih podjetij, lahko pa tudi v delo raziskovalnih ali 
  izobraževalnih organiozacij s področja geodezije in upravljanja nepremičnin. 
  </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Pod 
  mentorstvom iz vrst zaposlenih izdela samostojno nalogo. Praksa, izvedena med 
  izobraževalnim postopkom, ima tudi motivacijski cilj ter namen - kompetenco za 
  povezovanje teorije in dela v praksi.</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študent 
  spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in procese povezane s 
  kariernim razvojem. </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študentu 
  se omogoči samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese 
  poklicne identifikacije v povezavi akademskega okolja in delovnih okolij. </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študent 
  spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in značilnosti delovnih okolij ter 
  značilnosti opazovanja in registriranja delovnih procesov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>

  
  Predmetno 
posebne kompetence so v uporabi in prenosu teoretičnih znanj, ki jih študent 
pridobi tekom študija pri predavanjih, vajah ter terenskem pouku v geodetsko 
prakso ter v prakso upravljanja nepremičnin
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Viri so izbrani v sodelovanju z 
mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine, ki so predpisane in z 
njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično usposabljanje. / Resources are 
selected in collaboration with the supervisor of practical training in relation 
to the contents prescribed and disposed of by the organization conducting the 
practical training. &nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Interna in druga gradiva v 
delovni organizaciji.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Smernice za praktično 
usposabljanje na Univerzi v Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na 
spletu.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Govekar, Okoliš et.al. 2010. 
Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih 
praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici.&nbsp;&nbsp; </p>      
           
       
<p><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Geodezija v inženirstvu - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-Gvi
NazivANG: Engineering Survey
NazivNEM: Bautechnische Vermessung
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p> <br>                         </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predavanja: </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Grezenje (mehansko grezenje 
(koordinatna grezila), optično grezenje), uporaba laserja v geodeziji v 
inženirstvu, geodetska dela pri izgradnji predorov, geodetska dela pri 
projektiranju</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">in izgradnji premostitvenih 
objektov, geodetska dela pri izgradnji montažnih objektov, geodetska dela pri 
skeletni gradnji (jeklene konstrukcije), geodetska dela v strojništvu, kontrolne 
meritve. Vaje:</p>
<p>Trasiranje
 lokalne ceste in izračun volumnov mas linijskih objektov, Določitev vertikalnih
 premikov v mestni nivelmanski mreži, Prostorski urez, Pravokotnost in
 vertikalnost objektov, Kontrolne meritve v 
strojništvu.</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; 
  mso-add-space: auto;" 
 >Nadgraditi znanja in veščine iz 
  predmeta Geodezija pri gradnji objektov z znanji o kontroli kvalitete 
  zgrajenega objekta in premiki objektov v prostoru.      
            
       </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; 
  mso-add-space: auto;' 
 >Spoznati različne merske tehnike, ki jih 
  uporabljamo v geodeziji v inženirstvu.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; 
  mso-add-space: auto;" 
 >     
           
    Sposoben povezovati 
  znanja s področja planiranja in analiziranja geodetskih mrež za potrebe 
  določevanja premikov objektov v prostoru.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; 
  mso-add-space: auto;' 
 >Zna uporabiti osvojeno znanje pri vodenju del 
  za potrebe kontrolnih meritev.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Zna 
praktično uporabiti nadgrajeno znanje o planiranju in vodenju kontrolnih meritev 
objektov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p> <br>        </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bell, F. 1993. Surveying &amp; 
Setting Out Procedures. Averbury Ashgate Publisching, Limited, izbrana 
poglavja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Irvine, W. 1995. Surveying for 
Construction. McGraw-Hill, izbrana poglavja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2000. Handbuch Ingeniergeodaesie. Grundlagen, 
Wichmann.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2002. Handbuch Ingenier geodaesie. Strassenbau, 
Wichmann.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Schofield,
 W. 2001. Engineering Surveying. Butterworth-Heinemann.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Mehanika tal in inženirska geologija - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-2l-Mtiig
NazivANG: Soil Mechanics and Engineering Geology
NazivNEM: Bodenmechanik und Technische Geologie
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Pomen geologije v gradbeništvu. 
Zgradba Zemlje, tektonika plošč, endogeni in eksogeni procesi, osnove geološke 
karte in geoloških profilov. Kamnine: razdelitev kamnin po nastanku, mineralna 
sestava kamnin, klasifikacija kamnin v gradbeništvu, kamnine na slovenskem 
ozemlju. Geološka starost, tektonska dogajanja, geološka okolja, pomembna za 
gradbeništvo. Osnove 
hidrogeologije.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Pobočni procesi. IG lastnosti kamnin in načini določanja. Geološke raziskave za 
potrebe gradbeništva. Osnovne fizikalne in mehanske lastnosti zemljin in kamnin, 
osnove obnašanja zemljin, laboratorijske preiskave zemljin. Klasifikacija 
zemljin. Standardi v geotehniki. Prvotne in dodatne napetosti v tleh. 
Deformacije/posedki tal. Voda v tleh, pojem pornega tlaka, efektivnih in 
totalnih napetosti, strujanje vode. Konsolidacija tal. Osnove stabilnosti tal in 
pobočij.                                                                                                       </p>

Namen:
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">Cilj predmeta je:</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Spoznati osnove 
geologije z namenom razumevanja sestave tal in procesov na 
površini, spoznati osnovne mineralogije in 
petrologije, bistvene 
fizikalne lastnosti kamnin in postopke njihovega preiskovanja, osnove tektonike in inženirske geologije s 
hidrogeologijo ter</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Osvojiti osnove 
mehanike tal in razumeti bistvene posebnosti v 
primerjavi z ostalimi področji gradbeništva (odvisnost od preiskav tal, večfaznost in 
nelinearnost zemljin, 3D 
prostor).</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;"></p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: none;">Kompetence:</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Sposobnost komunikacije 
med gradbenikom in 
geologom, </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Razumevanje 
geološke karte in 
geoloških elaboratov, </p>
<p class="Viri" style="margin: 0cm 0cm 0pt 14.2pt; mso-list: none;">- Izvedba 
preprostih laboratorijskih 
preiskav, </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Razumevanje 
preprostih geotehničnih poročil o 
preiskavah tal,</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Računi 
napetosti, posedkov in stabilnosti tal 
pod preprostimi objekti in 
nasipi, </p>- 
Sposobnost razumevanja in kritične presoje rezultatov.

Literatura:
<p>Petkovšek, A.  
2006. Skripta za predmet Inženirska geologija, Ljubljana, UL FGG. </p><p>Majes, B. 2006. Skripta za predmet 
Mehanika tal, Ljubljana, UL FGG.          </p><p>Ribičič, M. 2002. Inženirska 
geologija I in Inženirska geologija II, skripta, Ljubljana, UL FNT.             </p><p>Šuklje, L. 1984. Mehanika tal. 
Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, gradbeništvo in 
geodezijo.              </p><p>Nonveiller, E. 1990. Mehanika tla i 
temeljenje građevina. Školska knjiga, Zagreb, str. 13-309 in 401- 
455.               </p>


Naziv: Hidromehanika - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-2l-H
NazivANG: Hydromechanics
NazivNEM: Hydromechanik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja<br>Lastnosti tekočin, primerjava 
hidromehanike in mehanike trdnih teles (razlike). Osnovne enačbe: kontinuitetna, 
dinamična, energijska, enačba stanja. Princip reševanja hidrodinamičnih 
problemov. Hidrostatika: tlaki in sile na ravne in krive ploskve, vzgon, 
stabilnost plavanja. Kinematika idealne nestisljive tekočine: tokovnice, 
trajektorije, sledi. Rotor hitrosti, primeri vrtinčnega toka, potencialni tok in 
primeri iz gradbene prakse. Dinamika idealne nestisljive tekočine: energijska, 
Bernoullijeva, Cauchyjeva enačba. Teorem o gibalni tekočini. Tok podtalnice, 
Darcyjev zakon. Tok realne tekočine: dinamična podobnost, laminarni in 
turbulentni tok, mejna plast, upor teles. Konvekcijsko difuzijska enačba za 
transport snovi v vodi.<br>Laboratorijske vaje<br>Izračun sil in prijemališč na 
ravne in krive ploskve, stabilnosti in kota nagiba plavačev in pontonskih 
mostov. Potencialni tok – tok v kotu in kolenu, izvor in potencialni vrtinec, 
izvor in paralelni tok. Uporaba za podtalnico. Uporaba Bernoullijeve enačbe za 
tok v cevovodih. Črpalke in turbine v hidravličnih sistemih. Uporaba impulznega 
stavka za račun sil na kolena cevovodov ter lopatice turbin. Realna tekočina: 
upor teles, padalec, letalsko krilo, steber. Eksperimentalne vaje na fizičnih 
modelih in primerjava meritev z računskimi rezultati.<br>

Namen:
Cilji<br>- Študent dobi osnovno znanje mehanike 
tekočin, ki mu omogoča reševanje mnogih problemov gradbene prakse.<br>- Študent 
se nauči splošnega načina reševanja inženirskih tehničnih problemov – od 
zbiranja podatkov, izbire ustreznih enačb, presoje njihove točnosti itd. do 
verifikacije rezultatov.<br>- S pomočjo teoretičnih in laboratorijskih vaj ter 
terenskih ogledov študentje utrdijo pridobljeno teoretično znanje in spoznajo 
njegovo uporabnost za reševanje praktičnih problemov.<br>Kompetence<br>- Študent 
zna uporabljati poenostavljene enačbe mehanike tekočin, ki izhajajo iz splošnih 
enačb v prostoru ter razume, da so poenostavljene enačbe le njihovi posebni 
primeri.<br>- Študent zna uporabljati osnovne enačbe hidrostatike za določanje 
tlakov, sil in njihovih prijemališč na ravne in krive ploskve.<br>- Študent 
razume teorijo potencialnega toka za določanje toka podtalnice in rešuje 
enostavne probleme.<br>- Študent zna uporabiti Bernoullijevo oz. energijsko 
enačbo za določanje toka idealne nestisljive tekočine v cevovodih.<br>- Študent 
za realne tekočine razume principe laminarnega in turbulentnega toka ter modelne 
podobnosti; zna praktično uporabiti enačbo za račun upora teles v toku. 
<br> 

Literatura:
<p>Rajar, R.   
1997.  Hidromehanika, učbenik. Ljubljana, UL FGG, 236 str. </p><p>Četina, M. 1997. Zbirka rešenih 
nalog iz hidromehanike, študijsko gradivo na mreži, Ljubljana, UL FGG, 245 
str.                </p>


Naziv: Geotehnika - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-2l-G
NazivANG: Geotechnical engineering
NazivNEM: Geotechnik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Zemeljski   
pritiski; mejna napetostna stanja v tleh – nosilnost tal; terenske raziskave   
tal; plitvo temeljenje objektov (potrebne raziskave, načrtovanje, tehnologije);  
 gradnja objektov v odprti gradbeni jami, oporne konstrukcije za zaščito  
 gradbene  jame; globoko temeljenje objektov (tehnologije, nosilnost in posedki  
 pilotov);  kdaj temeljimo objekte plitvo, kdaj globoko; težnostne podporne  
 konstrukcije;  priprava temeljnih tal; načrtovanje in gradnja nasipov;  
 načrtovanje in gradnja  vkopov; masna bilanca zemeljskih del; osnove uporabe  
 geosintetikov.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Cilj predmeta 
je  nadgraditi osnove mehanike tal in jih uporabiti za aplikacije pri 
načrtovanju in  izvedbi temeljev, zemeljskih del ter geotehničnih gradenj. 
<br><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna izračunati nosilnost in posedek temelja v homogenih tleh pod 
preprostimi objekti</p>- 
Zna geotehnično načrtovati manj zahtevne nasipe, vkope, podporne konstrukcije in 
rutinske temelje konstrukcij. 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Majes, B., J. Logar. 2012. 
Skripta za predmet Geotehnika. Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šuklje, L. 1984. Mehanika tal. 
Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, gradbeništvo 
in</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">geodezijo, str. 212-235 in 
268-312.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Nonveiller, E. 1990. Mehanika tla 
i temeljenje građevina. Zagreb, Školska knjiga, str. 309-400 in 
495-768.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SIST EN 1997-1, Geotehnično 
projektiranje – 1. del: Splošna pravila (2006)</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SIST EN 1997-2, Geotehnično 
projektiranje – 2. del: Geotehnično preiskovanje in preskušanje 
(2007)</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tomlinson, M.J. 2001. Foundation 
design and construction. Prentice Hall, 569 str.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Inženirska hidrotehnika - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-2l-Ih
NazivANG: Engineering Hydraulics
NazivNEM: Technische Hydraulik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Padavine in odtok; odtok 
površinskih voda; vodna  bilanca. Osnove rečne hidravlike; erozijske sile; 
pretočne hitrosti. Analiza nalivov za odvodnjo; odtočne razmere; koincidenca 
pojavov visokih voda v  recipientih in sistemih odvodnje; zadrževanje in 
razbremenjevanje voda. Visoke vode; protipoplavni ukrepi; 
protipoplavna gradnja objektov; presoja primerne poplavne varnosti urbaniziranih 
površin pred lastnimi in zalednimi padavinskimi vodami. Zajem zalednih voda: 
dimenzioniranje in izvedba različnih drenaž; urejanje površinskih voda: 
dimenzioniranje in izvedba (obcestni jarki; kanalete; prepusti); urejanje 
površinskih voda na zemeljskih plazovih (površinska zajetja; odprti jarki; 
hudourniške struge); protierozijska zaščita površin (ob cestah, ob manjših 
vodotokih; na gradbiščih). Osnove pregradnega inženirstva: zadrževalniki, jezovi 
in pregrade – zgodovinski razvoj, splošne delitve objektov po konstrukciji, 
prenosu obtežbe in materialu, statično-stabilitetne analize pregrad, gibljivi 
jezovi, objekti na pregradah in jezovih ter njihova funkcija, umeščanje pregrad 
in jezov v okolje in prostor. Osnove izrabe vodnih sil: vloga hidroenergije v 
energetskem sistemu Slovenije, izračun energetske proizvodnje, objekti in oprema 
za hidroenergetsko izrabo, dimenzioniranje objektov male 
hidroelektrarne.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Pri predmetu se študentje seznanijo z osnovami inženirske hidravlike, inženirske 
hidrologije, različnimi načini odvodnjavanja površin v grajenem okolju (mestne 
površine, avtoceste, prometnice) in v naravni krajini (zemeljski plazovi, 
zaledne vode; visoke vode), osnovami pregradnega inženirstva, (načrtovanje 
pregrad, dimenzioniranje objektov, 
umeščanje v okolje in prostor) ter osnove izrabe vodnih sil. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študentje spoznajo teoretično ozadje praktičnega reševanja s 
poudarkom na različnosti in posebnostih posameznih ukrepov odvodnjavanja, 
protipoplavne gradnje in dimenzioniranje objektov vodne infrastrukture. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Umestitev manj zahtevnih sistemov, objektov odvodnjavanja in 
zajeznih objektov v prostor, </p>- Dimenzioniranje teh objektov po 
enostavnejših metodah, ocena njihove stabilnosti  pri vgrajevanju, ocena 
statične obremenjenosti in ocena  nevarnosti. 
         
       

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brilly, M., Mikoš, M., Šraj, M. 
1999. Vodne ujme – varstvo pred poplavami, erozijo in plazovi – univerzitetni 
učbenik. UL FGG, 186 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brilly, M., Šraj, M. 2005. Osnove 
hidrologije – univerzitetni učbenik. UL FGG, 309 str. (pogl.10 “Odtok 
površinskih voda” str. 156-176; pogl.12 “Vodna bilanca” str. 204-217; pogl.16 
“Osnove rečne hidravlike” str.284-280).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pemič, A., Mikoš, M. 2005. 
Inženirska hidrotehnika – univerzitetni učbenik. UL FGG, 283 str.</p>
<p>Kryžanowski,
 A. 2012. Inženirska hidrotehnika –predstavitve s predavanj. UL FGG, 182 
str.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Statika linijskih konstrukcij - B - UNI GR
KrajsiNaziv: B-G-2l-SlkI
NazivANG: Structural analysis
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Inženirsko modeliranje osnovnih 
vplivov na konstrukcije  v skladu z Evrokod standardi (lastna teža, spremenljiva 
obtežba, sneg, veter).  Osnove inženirskega modeliranja stavb (konstrukcijski 
elementi, podpore, stiki  med elementi, material). Osnovne predpostavke in 
pojmi, ki jih uporabljamo pri  analizi (osnovne predpostavke linearne analize, 
reakcije, notranje sile, pomiki,  zveze med napetostmi in notranjimi silami, 
osnovni dogovori, tipi  konstrukcij).&nbsp; Analiza statično določenih linijskih 
konstrukcij,  obremenjenih s statičnimi vplivi, s posebnim poudarkom na 
razumevanju  fizikalnega pomena naslednjih pojmov in postopkov: račun reakcij in 
notranjih  sil, račun premikov s pomočjo enačbe upogibnice in s pomočjo principa 
 virtualnega dela. Analiza statično nedoločenih konstrukcij s pomočjo metode sil 
 s posebnim poudarkom na fizikalnem razumevanju postopka in količin. Analiza 
 premikov v statično nedoločenih konstrukcijah s pomočjo principa virtualnega 
 dela. Osnove metode končnih elementov za linijske 
konstrukcije (osnovne enačbe, togostne matrike, obtežni vektorji, račun 
premikov, reakcij in notranjih sil). Osnove računalniškega programa za analizo 
linijskih konstrukcij. Analiza linijskih konstrukcij z računalniškim 
programom.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent pridobi osnovno znanje o inženirskem 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">modeliranju statičnih vplivov in gradbenih konstrukcij v skladu z 
veljavnimi standardi. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spozna metode, na katerih temeljijo sodobni računalniški programi 
za analizo konstrukcij in pridobi osnovno znanje za uporabo računalniških 
programov za analizo enostavnih gradbenih </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">konstrukcij. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent je sposoben samostojno modelirati in analizirati 
enostavne gradbene konstrukcije, ki jih v celoti ali po posameznih delih lahko 
analiziramo kot linijske ravninske 
konstrukcije.</p>- 
Pozna sodobne metode za analizo konstrukcij in zna uporabljati računalniške 
programe za analizo enostavnih gradbenih konstrukcij. 

Literatura:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J. Duhovnik. 2005. 
Statika linijskih konstrukcij I.&nbsp; Univerza v Ljubljani, FGG, str. 1- 66 in 
103-146.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">B. Lutar, J. 
Duhovnik. 2004. Metoda končnih elementov za linijske konstrukcije. Univerza v 
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SAP 2000, Linear 
and Nonlinear Static and Dynamic Analysis and Design of Three-Dimensional 
Structures, Basic Analysis Reference Manual, Computers and Structures, 
2012–izbrana poglavja, ki se nanašajo na osnovno uporabo programa.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Standardi Evrokod 
(SIST EN 1990, SIST EN 1991-1-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 1991-1-4)</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hibbeler, R.C., 
Structural Analysis, Prentice-Hall International, 1999 – izbrana poglavja 1-4 in 
7-11, 13-15.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kassimali, A. 
1999. Structural Analysis, PWS Publishing - ITP, izbrana poglavja 1, 3-7,11-13, 
17.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>


Naziv: Masivni objekti - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Mo
NazivANG: Concrete and Masonry Buildings
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pogoji in zahteve 
snovanja, projektiranja in izvedbe masivnih konstrukcij. Računska obtežba in 
varnost konstrukcij. Prednosti in slabosti možnih konstrukcijskih sistemov 
nosilnih konstrukcij (skeleti, stenaste konstrukcije, mešane stenasto- skeletne 
konstrukcije). Tehnologije gradnje monolitnih in montažnih masivnih 
konstrukcij.</p>Modeliranje
 obnašanja armiranobetonskih konstrukcij in detajlov z metodo razpor in nateznih
 vezi. Funkcije, dimenzioniranje in konstrukcijske posebnosti elementov
 armiranobetonskih nosilnih konstrukcij kot so: strešne in medetažne
 konstrukcije (nosilci, polne in votle plošče, rebričaste in rebraste ter
 kasetirane, branaste in sovprežne konstrukcije); stopnice; stenasti nosilci;
 stene in stebri; temelji; posebnosti modeliranja; analize; dimenzioniranja in
 izvedbe montažnih betonskih konstrukcij. Konstrukcijski sistemi zidanih
 konstrukcij. Projektiranje enostavnih zidanih objektov. Učinkovito
 konstruiranje armature in detajlov. Temeljna pravila izdelave gradbenih
 načrtov. Računalniško podprta izdelava pozicijskih, opažnih in armaturnih
 načrtov betonskih konstrukcij.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati 
temeljna načela snovanja in izvedbe varnih, trajnih ter gospodarnih betonskih in 
zidanih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati 
možnosti, prednosti in slabosti različnih nosilnih konstrukcij masivnih 
objektov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
osnovnih znanj za vodenje gradnje masivnih objektov,</p>-
 obvladovanje osnovnih znanj za snovanje ter projektiranje enostavnih masivnih
 konstrukcij.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Elliott, K.S. 
2002. Precast Concrete Structures. Buterworth-Heinemann, 375 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tomlinson, M.J. 
2001. Foundation Design and Construction-seventh edition. Pearson Education Ltd, 
str. 137-174, 345-389.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Curtin, G.W., 
Shaw, G., Beck, J.K., Bray, W.A. 2006. Structural Masonry Designers Manual-third 
edition. strani 1-177, Blackwell Science.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 2, Evrokod 6, 
Evrokod 7, Evrokod 8 (SIST EN 1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 
1991-1-4, SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1992-1-2, SIST EN1996-1-1, SIST EN 1997-1-1, 
SIST EN 1998-1).</p>Lopatič 
J. 2015, Študijsko gradivo za predmet Masivni objekti (110 strani),UL
 FGG.&nbsp;


Naziv: Organizacija in vodenje gradbenih del - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Oivgd
NazivANG: Organisation and Management of Construction Works
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Temeljni
 pojmi s področja organizacije; zgodovina in razvoj organizacije; proizvodni
 faktorji, produktivnost in ekonomičnost gradnje; oblikovanje tehnološkega
 procesa, osnove normiranja in plačevanja dela; osnove zagotavljanja kakovosti v
 gradbeni proizvodnji, industrializacija gradbeništva; projekt organizacije
 gradnje; predhodna preučevanja, pripravljalna dela, ureditev gradbišča,
 dimenzioniranje elementov gradbišča; poslovanje na gradbišču ; organizacija
 vzdrževanja in prenove gradbenih objektov - načela planiranja in vodenja,
 statični plani, terminski plani (gantogramsko, ciklogramsko, mrežno
 planiranje).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti 
študente z osnovami organizacije dela ter njihovo uporabo v 
gradbeništvu,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati 
povezavo in razmejitev tehnoloških in organizacijskih ukrepov, pomen 
organizacije v procesu graditve objektov, osnove študija časa in dela ter 
osvojijo znanje o kontinuiranosti oblikovanja in vodenja del od zasnove do 
uporabe objekta,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti z 
osnovami poslovanja na gradbišču in v gradbenem podjetju.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobitev 
osnovnih znanj, potrebnih za izvajanje predmetov na operativni smeri v višjem 
letniku,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
povezovati znanja s področja organizacije in tehnologije,</p>- 
pridobitev osnovnih veščin za pripravo ter vodenje del na 
gradbišču. 

Literatura:
 
•&nbsp;Rodošek, E. (1998). Osnove organizacije v 
gradbeništvu (1. natis). Fakulteta za gradbeništvo in 
geodezijo.<br>•&nbsp;Rodošek, E. (1985). Operativno planiranje. Fakulteta za 
arhitekturo, gradbeništvo in geodezijo.<br>•&nbsp;Pšunder, M. (2011). Operativno 
planiranje (2. dopolnjena izd.). Fakulteta za gradbeništvo.<br>•&nbsp;aktualna 
zakonodaja in predpisi s področja gradnje <br>


Naziv: Praktično usposabljanje - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja 
delo, ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Še predvsem se: seznani z 
organizacijsko strukturo gradbenega podjetja; seznani se z aktualnim dogajanjem 
v gradbenem podjetju; dela na terenu – aktualnem gradbišču, oziroma v pisarni; 
opravi manj zahtevna dela na aktualnem projektu.                                              </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
spoznati operativno delo v ciljnih poklicih in organizacijsko strukturo 
subjektov na področju gradbeništva. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
motivirati študenta , da spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in 
procese povezane s kariernim razvojem. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
omogočiti študentu samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese 
poklicne identifikacije v povezavi akademskega okolja in delovnih 
okolij</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
spoznati značilnosti učenja na delovnem mestu in značilnosti delovnih okolij ter 
značilnosti opazovanja in registriranja delovnih procesov. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">&nbsp;&nbsp;</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predmetnospecifične 
kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
obvladovanje uporabe in prenosa teoretičnih znanj, ki jih študent pridobi med 
študijem pri predavanjih, vajah ter seminarjih, v gradbeniško prakso 
</p>- 
sposobnost za povezovanje teorije in dela v praksi v 
splošnem. 

Literatura:
<p>Viri so 
izbrani   v sodelovanju z mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine, 
ki so   predpisane in z njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično  
usposabljanje.  / </p><p>Interna in druga gradiva v delovni 
organizaciji.      </p><p>Smernice za praktično usposabljanje 
na Univerzi v Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na 
spletu.             </p><p>Govekar, Okoliš et.al. 2010. 
Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih 
praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.                    </p><p>Učno gradivo v spletni 
učilnici.    </p>


Naziv: Urejanje stavbnih zemljišč in cenilstvo - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Uszic
NazivANG: Building Land Development and Valuation
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Temeljni
 pojmi na področju urejanja zemljišč in cenilstva; pridobivanje in urejanje
 stavbnih zemljišč kot poseg v zasebno lastnino; vrednotenje zemljišč in stroški
 povezani z urejanjem stavbnih zemljišč; potrebe in nameni vrednotenja
 nepremičnin; analiza trga nepremičnin; standardi vrednotenja nepremičnin; pojem
 nepremičnine, ocenjevane vrednosti in načini ocenjevanja teh vrednosti
 nepremičnin; izdelava cenitvenega poročila; množično vrednotenje nepremičnin;
 nepremičninski davki.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seznaniti 
študenta s področjem urejanja stavbnih zemljišč ter cenilstva, še posebej 
vrednotenja zemljišč.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
procesa pridobivanja in urejanja zemljišč kot poseg v ustavno zagotovljeno 
zasebno lastnino,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
uporabe instrumentov zemljiške politike kot sredstvo izvedbe planiranega v 
prostorskih aktih,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje in 
obvladovanje različnih načinov vrednotenja nepremičnin, še posebej stavbnih 
zemljišč, v skladu z veljavno zakonodajo in standardi,</p>- 
sposobnost komuniciranja z vsemi udeleženci na področju nepremičnin in
 vrednotenja nepremičnin v splošnem. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 
2013. Vrednotenje nepremičnin. Študijsko gradivo, Ljubljana, UL FGG, 134 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 
1998. Vrednotenje stavbnih zemljišč. Ljubljana, UL FGG, 179 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 
1997. Ocenjevanje tržne vrednosti stavbnih zemljišč. Ministrstvo za pravosodje, 
RS, 94. str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Harvey, J., 2000. 
Urban land economics, Izbrana poglavja. Palgrave, 436 str.</p>Veljavna
 zakonodaja s področjaurejanja zemljišč. Dostopno na: <a href="http://www.gov.si/">http://www.gov.si</a>.


Naziv: Planiranje in vodenje projektov - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Pivp
NazivANG: Project Planning and Management
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja: 
definicija projekta; cilji projekta. Področja in procesi projektnega vodenja. 
Specifika in faze projektov v gradbeništvu. Metode in tehnike operativnega 
planiranja. Mrežno planiranje Optimizacije mrežnih planov z vidika virov in 
stroškov. Lokacijsko planiranje. Spremljanje in analiza realizacije projekta. 
Informacijski sistemi za podporo vodenju projektov v 
Gradbeništvu.</p>Vaje:
 optimizacije mrežnih planov; uporaba programske opreme MS 
Project.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti 
osnovna znanja s področja vodenja in spremljanja projekta,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti znanja 
za premostitev praznine med projektom in njegovo izvedbo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladanje 
metod, tehnik in orodij za planiranje, vodenje in spremljanje projekta (npr. MS 
Project),</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- zna uporabiti 
sodobno informacijsko tehnologijo,</p>- 
pridobi znanje in veščine za sodelovanje v skupini 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pšunder, M. 2009. 
Operativno planiranje. Maribor, Fakulteta za gradbeništvo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rant, M., Jeraj, 
M., Ljubič, T. 1998. Vodenje projektov. ORFIN Radovoljica, 
str.1-142.</p>Česen,
 A., Kern, T., Bajec, M. 2008. Vodnik po znanju projektnega vodenja, 3.izdaja.
 Založba Moderna organizacija


Naziv: Zagotavljanje in kontrola kakovosti - B - OG VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Zikk
NazivANG: Quality Assurance and Quality Control
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja:
 definicije in pojem kakovosti, razvoj zagotavljanja; kakovosti skozi čas;
 eksterna in interna kontrola kakovosti; standardizacija; slovenski in evropski
 standardi; značilnosti sistemov vodenja kakovosti s poudarkom na njihovih
 značilnostih v gradbenih podjetjih; zagotavljanje kakovosti v vseh fazah
 procesa graditve (projektiranju, gradnji, vzdrževanju objektov); tehnike
 kontrole kakovosti vhodnih in izhodnih materialov v procesu proizvodnje;
 potrjevanje skladnosti gradbenih proizvodov; celovito zagotavljanje 
kakovosti.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti 
osnovna znanja s področja zagotavljanja in kontrole kakovosti,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje 
pomena vodenja in zagotavljanja kakovosti v današnjem času, pri čemer je 
poudarek na posebnostih gradbene proizvodnje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razume pomen 
kakovosti kot enega ključnih poslovnih ciljev gradbenega podjetja,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobi znanja 
za celovito obvladovanje in kontrolo kakovosti proizvodnih in storitvenih 
postopkov v gradbeništvu,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razume načine 
zagotavljanja kakovosti gradbenih proizvodov in gradbenih objektov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvlada osnovne 
pojme s področja normizacije in standardizacije,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- je sposoben 
povezovati pridobljena znanja s predhodno pridobljenim znanji s področja 
organizacije,</p>- 
je sposoben reševati konkretne strokovne naloge s področja zagotavljanja
 kakovosti. 

Literatura:
•&nbsp;Šelih, J., 2015. Zagotavljanje in kontrola 
kakovosti, Učno gradivo, FGG.<br>•&nbsp;Howarth, T., Greenwood, D., 2018. 
Construction quality management: principles and practice, Second edition. ed. 
Routledge Taylor &amp; Francis Group, London New York.<br>•&nbsp;Rumane, A.R., 
2018. Quality Management in Construction Projects, Second Edition. Taylor &amp; 
Francis Group, 6000 Broken Sound Parkway NW, Suite 300 Boca Raton, FL 
33487-2742.<br>•&nbsp;Marsden,P.,2019.DigitalQualityManagementin Construction, 
1st ed. Routledge. <A 
href="https://doi.org/10.1201/9780429423062">https://doi.org/10.1201/9780429423062</a><br>•&nbsp;ASCE, 
2012. Quality in the Constructed Project: A Guide for Owners, Designers, and 
Constructors, Third Edition. ed. American Society of Civil Engineers, Reston, 
VA. <A 
href="https://doi.org/10.1061/9780784411896">https://doi.org/10.1061/9780784411896</a><br>


Naziv: Osnove gradbene ekonomike - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Oge
NazivANG: Fundamentals of Economics in Civil Engineering
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">V okviru predmeta 
bodo slušatelji seznanjeni z ekonomskim okoljem, v okviru katerega se izvajajo 
gradbene storitve, proizvodnja gradbenih izdelkov in polizdelkov. Zato bodo v 
začetnem delu seznanjeni z osnovami delovanja trga, mikroekonomiko osnovami 
teorije vrednosti in ponudbe/povpraševanja v nadaljevanju pa z ožjim področjem 
trženja, priprave ponudb in obračuna gradbenih storitev in 
izdelkov.</p>Razmerje
 ur med osnovami delovanja trga gradbenih izdelkov in storitev ter delom, ki
 obravnava trženje, pripravo ponudb ter obračun del je pol-pol. Specifičnost
 ekonomike v gradbeništvu, delno tudi mikroekonomika gradbenega podjetja ter
 opredelitev trga gradbenih izdelkov in storitev; marketinške dejavnosti,
 investicije v gradbene kapacitete; načrtovanje gradbene proizvodnje in
 razumevanje produkcijske funkcije kot inputa za doseganje outputa – gradbene
 storitve ali izdelka; oblikovanje cen za gradbeno proizvodnjo (lastna cena, 
prodajna cena); kalkulacijske metode za določanje lastnih stroškov za gradbene 
objekte in storitve; ocenjevanje ekonomičnosti gradbene proizvodnje in vpliv 
ekonomije obsega na stroške gradbene proizvodnje; specifičnost ocen in 
spremljanje stroškov gradbene proizvodnje v različnih fazah gradnje 
(načrtovanje, predpogodbeni proces, spremljanje stroškov, zaključni obračuni) 
ter obvladovanje stroškov v času; empirične metode za vrednotenje in spremljanje
 stroškov, indeksi cen gradbenih izdelkov in storitev ter drugi viri podatkov za
 kalkulacije gradbenih del in obračun storitev; specifičnost stroškov
 vzdrževanja in obratovanja gradbenih objektov; metode delitve skupnih stroškov
 na posamezne procese gradnje; razumevanje različnih stroškov, ki nastajajo v
 procesu; gradnje in proces obvladovanja stroškov; osnove obvladovanja tveganj
 pri gradnji; vrednostna analiza

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti osnovna znanja 
ekonomike gradbene proizvodnje ter umeščanje gradbenega podjetja na 
trgu,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti sodobna znanja za 
celovito obvladovanje stroškov gradnje v vseh fazah ter osnovo za razumevanje 
odločitev in upravičenosti med večimi možnimi variantami (tehnološke, 
organizacijske, kadrovske, materialne narave).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične 
kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- razumevanje in zavedanje pomena 
zakonsko določenih okvirjev za trženje gradbenih izdelkov in storitev, urejanja 
pogodbenega odnosa in obračuna opravljenih storitev,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- poznavanje in obvladovanje 
osnovnih orodij za podporo tem procesom,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
sposobnost pripraviti ponudbo, spremljati stroške ter realizacijo gradbenih
 del.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
﻿




Pšunder, M. 1991. Ekonomika gradbene proizvodnje. Ljubljana, TZS, 
 str.1-121. Pajk, M. 1987. Kalkulacije gradbenih del. str.1-98, 134-141.  
        
         


Naziv: Projektiranje in gradnja železnic - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Pigz
NazivANG: Design and Construction of Railways
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Uvod: splošno o prometu, okoljski vplivi prometa, 
zgodovina razvoja železniškega prometa, trajnostni transport in mobilnost ter 
trajnostna gradnja železniške infrastrukture.<br>Splošno o železniškem sistemu - 
zakonodaja, organiziranost: država, varnostni organ, upravljavec, priglašeni 
organi, nadzor.<br>Zgornji ustroj: elementi ZU (tirnice, pritrdilni in vezni 
pribor, pragovi) in njihov transport, skladiščenje in vgradnja <br>Spodnji 
ustroj: elementi SU (navezana nosilna plast, nasip/usek, premostitveni objekti, 
peroni, nivojski prehodi, predori) in njihove dimenzije, vgradnja in 
vzdrževanje<br>Orodja in mehanizacija (naprava za rezanje tirnic, naprava za 
brušenje tirnic, varjenje tirnic, naprava za pritrjevanje pritrdilnega pribora, 
stroj za planiranje tirne grede)<br>Umeščanje železniške infrastrukture v 
prostor: prostorski in okoljski vidiki in pogoji umeščanja trase v prostor ob 
upoštevanju tehničnih parametrov <br>Trajnostno izvajanje del na železniški 
infrastrukturi (sodobni organizacijski postopki in orodja ter organizacija 
gradbišča, da so vplivi na okolje v času gradnje čim manjši)<br>

Namen:
<p>Cilji:<br>- razumeti osnovne značilnosti železniškega sistema kot trajnostne 
oblike mobilnosti, njenih podsistemov in komponent ter vpliva prometa, predvsem 
železniškega, na okolje.</p>
<p>Predmetnospecifične kompetence:<br>- študent spozna sestavne dele železniške 
infrastrukture in zakonitosti celostnega načrtovanja konvencionalnih železniških 
prog pri čemer bosta poleg tehničnih parametrov upoštevana tudi okolijski in 
družbeni vidik umeščanja proge v prostor,<br>- razumevanje in obvladovanje 
tehničnih, tehnoloških, organizacijskih in okoljskih izzivov v procesih 
povezanih z železniškimi prometnimi storitvami in javno železniško 
infrastrukturo na konvencionalnih železniških progah,<br>- obvladovanje sodobne 
informacijske tehnologije na področju infrastrukture v železniških 
sistemih.<br></p> 

Literatura:
 
Izbrana poglavja iz:<br>Zgonc, B. 1996. Železnice I. 
projektiranje, gradnja in vzdrževanje prog,. Ljubljana, Univerza v Ljubljani 
FGG, 225 str.<br>Zgonc, B. 2003. Železniški promet. Portorož, Univerza v 
Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in promet, str. 3-42, 105-130.<br>Zgonc, B., 
Verlič, P., Šemrov, D. 2022. Železniški tir: zgornji ustroj in elementi trase. 
Portorož, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in promet.<br>Predpisi in 
standardi s področja železniške infrastrukture<br>


Naziv: Mehanika tal in inženirska geologija - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-2l-Mtiig
NazivANG: Soil Mechanics and Engineering Geology
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Pomen geologije v gradbeništvu. Zgradba Zemlje, 
tektonika plošč, endogeni in eksogeni procesi, osnove geološke karte in 
geoloških profilov. Kamnine: razdelitev kamnin po nastanku, mineralna sestava 
kamnin, klasifikacija kamnin v gradbeništvu, kamnine na slovenskem ozemlju. 
Geološka starost, tektonska dogajanja, geološka okolja, pomembna za 
gradbeništvo. Osnove hidrogeologije.&nbsp; Pobočni procesi. IG lastnosti kamnin 
in načini določanja. Geološke raziskave za potrebe gradbeništva. Osnovne 
fizikalne in mehanske lastnosti zemljin in kamnin, osnove obnašanja zemljin, 
laboratorijske preiskave zemljin. Klasifikacija zemljin. Standardi v geotehniki. 
Prvotne in dodatne napetosti v tleh. Deformacije/posedki tal. Voda v tleh, pojem 
pornega tlaka, efektivnih in totalnih napetosti, strujanje vode. Konsolidacija 
tal. Osnove stabilnosti tal in pobočij.

Literatura:
<p>&nbsp;</p><p>Petkovšek, A. 2006. Skripta za predmet Inženirska  
geologija, Ljubljana, UL FGG. </p><p>Majes, B. 2006. Skripta za predmet Mehanika tal, Ljubljana, Ul FGG.</p><p>Ribičič, M. 2002. Inženirska geologija I in II, skripta, Ljubljana, UL FNT.</p><p>Šuklje, L. 1984. Mehanika tal. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, gradbeništvo in geodezijo.</p><p>Nonveiller, E. 1990. Mehanika tla i temeljenje građevina. Školska knjiga, Zagreb, str. 13-309 in 401- 455.</p>


Naziv: Hidromehanika - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-2l-H
NazivANG: Hydromechanics
NazivNEM: Hydromechanik
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja<br>Lastnosti tekočin, razlike med 
hidromehaniko in mehaniko trdnih teles. Osnovne enačbe: kontinuitetna, 
dinamična, enačba stanja. Princip reševanja hidrodinamičnih problemov. 
Hidrostatika: tlaki in sile na ravne in krive ploskve, vzgon, stabilnost 
plavanja. Kinematika idealne nestisljive tekočine: tokovna funkcija in potencial 
toka. Rotor hitrosti, primeri vrtinčnega toka, potencialni tok in primeri iz 
gradbene prakse. Dinamika idealne nestisljive tekočine: energijska, 
Bernoullijeva, Cauchyjeva enačba. Teorem o gibalni tekočini. Tok podtalnice, 
Darcyjev zakon. Tok realne tekočine: turbulenca, laminarni in turbulentni tok, 
mejna plast, upor teles. Konvekcijsko difuzijska enačba za transport snovi v 
vodi. Modelna podobnost, fizični in numerični hidravlični 
modeli.<br>Vaje<br>Izračun velikosti in prijemališč sil hidrostatičnega tlaka na 
ravne in ukrivljene ploskve. Stabilnost pregrade. Stabilnost plavanja in kot 
nagiba splavov in pontonskih mostov. Določitev tokovnic pri obtekanju različnih 
kotov; superpozicija izvora in paralelnega toka. Uporaba energijske enačbe za 
tok v cevovodih, tudi primeri s črpalko. Uporaba Darcyjevega zakona za račun 
podtalnice: tok v vodonosniku, filtracija pod pregrado, vodnjaki. Uporaba 
impulznega stavka za račun sil na kolena in razcepe cevovodov. Realna tekočina: 
določitev sile upora pri obtekanju mostnega opornika. Eksperimentalne vaje na 
fizičnih modelih.<br>

Namen:
Cilji<br>•&nbsp;Študent dobi osnovno znanje mehanike 
tekočin, ki mu omogoča reševanje številnih problemov gradbene 
prakse.<br>•&nbsp;Študent se nauči splošnega načina reševanja inženirskih 
problemov - od zbiranja podatkov, izbire ustreznih enačb, presoje njihove 
točnosti, izračuna, do verifikacije rezultatov.<br>•&nbsp;S pomočjo računskih in 
laboratorijskih vaj študentje utrdijo pridobljeno teoretično znanje in spoznajo 
njegovo uporabnost za reševanje praktičnih problemov.<br>Pridobljene 
kompetence<br>•&nbsp;Študent zna uporabljati poenostavljene enačbe, ki izhajajo 
iz splošnih enačb mehanike tekočin.<br>•&nbsp;Študent zna uporabljati osnovne 
enačbe hidrostatike za določanje tlakov, sil in njihovih prijemališč na ravne in 
ukrivljene ploskve ter za račun stabilnosti pregrad.<br>•&nbsp;Študent zna 
uporabiti Bernoullijevo oz. energijsko enačbo za določanje značilnosti toka 
idealne nestisljive tekočine v cevovodih.<br>•&nbsp;Študent razume teorijo 
potencialnega toka za določanje toka podtalnice in rešuje enostavne 
probleme.<br>•&nbsp;Študent zna uporabiti teorem o gibalni količini za stalni 
tok za račun reakcijskih sil in sile curka.<br>•&nbsp;Študent razume principe 
laminarnega in turbulentnega toka realnih tekočin ter pozna osnove modelne 
podobnosti; zna praktično uporabiti enačbo za račun upora teles v 
toku.<br>

Literatura:
Novak, G. 2024. Hidromehanika – vaje. Učno gradivo za 
predmet Hidromehanika. Ljubljana, UL FGG, 87. str.<br>Rajar, R. 1997. 
Hidromehanika, učbenik. Ljubljana, UL FGG, 236 str.<br>Četina, M. 1997. Zbirka 
rešenih nalog iz hidromehanike, študijsko gradivo. Ljubljana, UL FGG, 245 
str.<br>


Naziv: Osnove mehanike - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-2l-Om
NazivANG: Introduction to structural mechanics
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>1.del</p><p>Uvod in osnovni koncepti modeliranja 
gradbenih konstrukcij: modeliranje konstrukcij, podpor in vezi; linijske, 
ploskovne in 3D konstrukcije; obtežbe gradbenih konstrukcij. Statično določena 
ravninska paličja: koncepti in definicije; lokalna in globalna ravnotežna 
enačba; metode reševanja.Statično določeni ravninski 
okvirji: koncepti in definicije; ravnotežne enačbe; taktike reševanja statično 
določenih ravninskih okvirjev.Pomiki, zasuki in 
upogibnica linijskega nosilca: koncepti; diferencialna enačba ravninskega 
upogiba; robni pogoji; integracija diferencialne enačbe za klasične primere s 
preprosto obtežbo; interpretacija rezultatov, upogibnica, notranje sile in 
reakcije. Statično nedoločeni ravninski okvirji: stopnja statične nedoločenosti; 
metode reševanja preprostih okvirjev. Geometrijske karakteristike prereza 
nosilca: ploščina; statični moment; vztrajnostni moment; sestavljeni 
prerezi.                                 </p>
<p>2.del</p><p>Koncept zvezne snovi. Geometrijski 
opis telesa. Deformacije. Polje pomikov. Tenzor deformacij. Fizikalni pomen 
majhnih deformacij. Napetosti. Vektor napetosti. Tenzor napetosti. Normalne in 
strižne komponente. Notranja sila in notranji moment kot rezultanti napetosti v 
prereza. Ravnotežni pogoji za delec v notranjosti in na površini telesa. Zveze 
med napetostmi in deformacijami. Enoosni natezni preskus. Linearno elastična 
snov, Hookov zakon. Posplošitev na prostorsko napetostno-deformacijsko stanje. 
Strižni preskus. Vplivi temperature, krčenja in tečenja materiala.                                                                     </p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati osnovne koncepte statike in modeliranja različnih 
gradbenih konstrukcij, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati tipičen računalniški program za statično analizo 
ravninskih linijskih konstrukcij,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati osnovne koncepte matematičnega modeliranja mehanskega 
obnašanja 3D teles in razumeti fizikalni/inženirski pomen količin, ki nastopajo 
v modelih, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
razumeti, interpretirati in presojati podatke in dobljene 
rezultate. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Sposobnost povezovanja raznih znanj med seboj, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
sposobnost abstraktnega razmišljanja, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
sposobnost brez računalniškega programa izračunati statiko 
preprostih ravninskih linijskih konstrukcij, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
sposobnost uporabljati računalniški program za analizo manj 
zahtevnih konstrukcij.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;">&nbsp;</p> 

Literatura:
Stanek, M., Turk, G. 2005. Statika I, učbenik. 
Ljubljana, UL FGG.<BR>Srpčič, S. 2003. Mehanika trdnih teles, učbenik. 
Ljubljana, UL FGG.<BR>Stanek, M., Turk, G. 1998. Osnove mehanike trdnih teles, 
učbenik. Ljubljana, UL FGG.<BR>SRPČIČ, Stane. 2015. Trdnost I. Ljubljana,&nbsp; 
Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 420 
str.<BR>SRPČIČ, Stane. 2015. Trdnost II. Ljubljana,&nbsp; Univerza v Ljubljani, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 387 str.<BR>ZUPAN, Dejan. 2013. Trdnost 
: gradivo za vaje na študiju 1. stopnje 
Operativno gradbeništvo. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 1 
optični disk (CD-ROM).<BR>


Naziv: Osnove betonskih in zidanih konstrukcij - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-3l-Obizk
NazivANG: Introduction to Concrete and Masonry Structures
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Glavne mehanske in reološke lastnosti 
betona in mehke armature. Izhodišča analize in dimenzioniranja elementov 
betonskih konstrukcij. Metoda mejnih stanj betonskih konstrukcij. Mejna 
nosilnost in dimenzioniranje armiranobetonskih prerezov na upogibno-osno 
obremenitev - enojni upogib armiranobetonskega prereza v kombinaciji z osno silo 
v območju velike in male ekscentričnosti. Uporaba pomožnih tabel in 
interakcijskih diagramov za dimenzioniranje betonskih prerezov. Mejna nosilnost 
in dimenzioniranje armiranobetonskih elementov na strižno obremenitev - račun 
mejne nosilnosti armiranobetonskih elementov glede na prečno silo in torzijo. 
Poenostavljen račun razpok in pomikov armiranobetonskih konstrukcij. Temeljna 
pravila armiranja elementov armiranobetonskih konstrukcij. Mehanske lastnosti 
zidakov, malte in zidovja. Nosilni mehanizmi in dimenzioniranje zidanih 
konstrukcij na osno-upogibno in strižno obremenitev. Izvedba potresnovarnih 
enostavnih zidanih konstrukcij.                                                                                                               </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati mehanske in reološke lastnosti osnovnih materialov, 
nosilne mehanizme in načine računskega modeliranja obnašanja betonskih in 
zidanih konstrukcij. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Zna dimenzionirati elemente enostavnih betonskih in zidanih 
konstrukcij na upogibno- osno in strižno obremenitev, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
v okviru mejnega stanja uporabnosti zna po poenostavljenih 
postopkih določiti medsebojno oddaljenost in širino razpok ter 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
oceniti pomike preprostih razpokanih armiranobetonskih linijskih 
konstrukcij. </p> 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Priročnik za 
projektiranje gradbenih konstrukcij, IZS. 2009. (Deli, ki se nanašajo na SIST EN 
1990,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1996-1-1, SIST EN 1998-1) 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Concrete Best Practice-Guidance from a European perspective, 
Concrete Society. 2001. 180 str. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Structural Concrete, Vol. 1. 1999. Strani 1-109, fib 
(CEB-FIP).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Structural Concrete, Vol. 2. 1999. 305 strani, fib 
(CEB-FIP).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Curtin, W.G, Shaw, G., Beck, J.K., Bray, W.A. 2006. Structural 
Masonry Designers' Manual, Blackwell Science, strani 1-177. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Standardi za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 2, Evrokod 6, 
Evrokod 8 (SIST EN 1990, </p>SIST 
EN 1992-1-1, SIST EN 1992-1-2, SIST EN 1996-1-1, SIST EN 
1998-1).


Naziv: Geotehnika - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-2l-G
NazivANG: Geotechnical engineering
NazivNEM: Geotechnik
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Zemeljski pritiski; Mejna napetostna 
stanja v tleh – nosilnost tal; plitvo temeljenje objektov (potrebne raziskave, 
načrtovanje, tehnologije); osnove globokega temeljenja objektov (tehnologije, 
nosilnost in posedki pilotov); kdaj temeljimo objekte plitvo, kdaj globoko; 
težnostne podporne konstrukcije; priprava temeljnih tal; načrtovanje in gradnja 
nasipov; načrtovanje in gradnja vkopov; masna bilanca zemeljskih del; osnove 
uporabe geosintetikov; osnove načrtovanja in gradnje zemeljskih; pregrad in 
visokovodnih nasipov; tok vode v tleh; osnove metod izboljšanja 
tal.                                                                     </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Nadgraditi osnove mehanike tal in jih uporabiti za aplikacije pri 
načrtovanju in izvedbi temeljev, zemeljskih del ter geotehničnih gradenj. 
</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Zna 
izračunati nosilnost in posedek temelja v homogenih tleh pod preprostimi 
objekti, </p>geotehnično 
načrtovati manj zahtevne nasipe, vkope, podporne konstrukcije, zemeljske 
pregrade in rutinske temelje konstrukcij. 
 

Literatura:
<p>Majes, B., J. Logar.2012. Skripta za predmet Geotehnika. 
 Ljubljana.</p><p>Šuklje, L. 1984. Mehanika tal. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za arhitekturo, gradbeništvo in geodezijo, str. 212-235 in 268-312.</p><p>Nonveiller, E. 1990. Mehanika tla i temeljenje građevina. Školska knjiga, Zagreb, str. 309-400 in 495-768.</p><p>SIST EN 1997-1, Geotehnično projektiranje – 1. del: Splošna pravila (2006)</p><p>SIST EN 1997-2, Geotehnično projektiranje – 2. del: Geotehnično preiskovanje in preskušanje (2007) Tomlinson, M.J. 2001. Foundation design and construction, Prentice Hall, 569 str.</p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


Naziv: Prostorsko načrtovanje - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-Pn
NazivANG: Spatial Planning
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Na predavanjih&nbsp; so podane osnovne 
informacije o urejanju prostora na ravni občine, regije in države;o metodah in 
tehnike timskega in interdisciplinarnega dela pri urejanju prostora, izvajanju 
planov in prostorskem managementu; prostorske inventarizacije, analize in 
vrednotenja. Predstavljena je okoljskanosilnost prostora, karte privlačnosti in 
zmogljivosti prostora; prikazane so rabe tal v urbanem in ruralnem prostoru ter 
prostorske zasnove razporeditve rabe tal za kmetijstvo, gozdarstvo, rudarstvo, 
naselitev, proizvodnjo, turizem in rekreacijo. Študenti se seznanijo z 
prostorsko razporeditvijo prometne, komunalne in energetske infrastrukture; z 
varstvom okolja, okoljevarstvena infrastrukturo in ocene vplivov na okolje ter z 
urejanjem krajine. Obravnavane so urbane rabe tal, urbanistični načrt, zazidalni 
načrt, načrt prenove; izvajanje planov in kontrola; nelegalni posegi v prostor, 
dovoljevanje posegov v prostor. Študentom se poskuša zagotoviti obisk 
pomembnejših planerskih zavodov in inštitutov. Prikaže se zbiranje in obdelava 
podatkov za manjše naselje ter analiza stanja oz. obstoječe rabe in okoljske 
nosilnosti, zasnova nove rabe tal in infrastrukturne opreme (kot 
vaje).</p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
&#61485;
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji: 
</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Podati celovito osnovno informacijo o urejanju prostora in 
  varstvu okolja na občinski (lokalni), regionalni in državni 
  ravni.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznati planske dokumente in njihovo izvajanje.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Podrobnejše poznavanje urbanih rab prostora.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevanje pomena prostora.</p>Poznavanje 
postopkov urejanja prostora. 
      <br>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pogačnik, A. 1999. Urbanistično 
načrtovanje, Ljubljana, UL-FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pogačnik, A. 2006. Kako izdelamo 
prostorske načrte, Maribor, Založba Obzorja.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Simoneti, M., Zavodnik Lamovšek, 
A. 2010. Prostor za vsakdanjo rabo. MOP, Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zavodnik Lamovšek, A., Simoneti, 
M. 2015. Gradiva za predmet Prostorsko načrtovanje.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Višja geodezija - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-Vg
NazivANG: Geodesy
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Osnovni pojmi o obliki in velikosti Zemlje.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Osnovni pojmi, parametri in zveze med parametri rotacijskega 
  elipsoida.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Definicija poldnevnika, I. vertikala in vzporednika 
  elipsoida.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Definicija geodetskih in astronomskih koordinat.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Povezava pravokotnih in geodetskih koordinat na rotacijskem 
  elipsoidu.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Polmeri ukrivljenosti poldnevnika, I. vertikala in vzporednika ter 
  srednji polmer ukrivljenosti rotacijskega elipsoida v točki.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Normalni preseki elipsoida in ravnine, dvojnost normalnih presekov, 
  azimut normalnega preseka.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Geodetska krivulja kot najkrajša oddaljenost točk na 
  ploskvi.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Dolžina loka poldnevnika rotacijskega elipsoida.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Gauss-Kruegerjeva projekcija, prečna Mercatorjeva projekcija, izračun 
  koordinat v projekcijski ravnini, izračun koordinat na elipsoidu, deformacija 
  merila in modulacija projekcije, meridijanska konvergenca.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Sila teže, centrifugalna sila, sila teže, pospešek sile teže, polje 
  pospeška sile teže, potencial pospeška sile teže.</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Višinski sistemi v geodeziji</p>
  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Metode transformacij koordinatnih sistemov v geodeziji, matematični 
  model podobnostne transformacije v 2- in 3- razsežnem
 prostoru.</p>
<p>Rotacijske
 in refleksijske matrike: lastnosti in uporaba.</p>      
<p><br></p>
<p><br></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Cilji:</b></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">seznanitev 
  z osnovnimi geometrijskimi lastnostmi Zemlje kot nebesnega telesa,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  lastnosti geometrije rotacijskega elipsoida,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  osnovnih krivulj na rotacijskem elipsoidu in njihovih lastnosti: poldnevnik, 
  vzporednik, prvi vertikal, geodetska krivulja,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  različnih vrst koordinat za opis lege na Zemlji, krogli in rotacijskem 
  elipsoidu,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  preslikave koordinat s površine rotacijskega elipsoida v ravnino 
  Gauss-Kruegerjeve/prečne Mercatorjeveprojekcije,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  osnovnih geometrijskih lastnosti težnostnega polja Zemlje in sistemov višin v 
  geodeziji,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>poznavanje 
  osnovih koordinatnih sistemov v geodeziji in osnovnih transformacij med 
  njimi.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Kompetence:</b></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">razumevanje 
  osnovnih geometrijskih lastnosti Zemlje kot planeta in razumevanje različnih 
  vrst koordinat za opis lege točke na Zemlji, krogli, rotacijskem 
  elipsoidu,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>poznavanje 
  geometrijskih lastnosti rotacijskega elipsoida; poznavanje osnovnih krivulj na 
  rotacijskem elipsoidu: poldnevnika, vzporednika, I. vertikala, geodetske 
  krivulje in njihovih lastnosti,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>razumevanje 
  preslikave med rotacijskim elipsoidom in plaščem valja v okviru prečne valjne 
  kartografske projekcije,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>razumevanje 
  postopkov za redukcijo opazovanj z rotacijskega elipsoida na ravnino 
  kartografske projekcije,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>poznavanje 
  osnovnih lastnosti težnostnega polja Zemlje in višinskih sistemov v 
  geodeziji,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">poznavanje
 postopkov transformacij koordinatnih sistemov v geodeziji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schwarz, K.P. 1996. Fundamentals 
of Geodesy, skripta z University Of Calgary, Faculty of Geomatics Engineering, 
Kanada. Spletna učilnica UL FGG</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B. 2014. Višja geodezija, 
skripta v nastajanju. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Torge, W. 2001. Geodesy 2. 
izdaja. New York, Walter de Gruyter.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaníček,
 P., Krakiwsky, E. 1986. Geodesy: the Concept, 2. izdaja. Amsterdam, 
Elsevier.</p>      
    


Naziv: Kartografija - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-K
NazivANG: Cartography
NazivNEM: Kartographie
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>

  
  
    
      
        
        
          Predavanja:          
               
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               definicija in pomen             
            kartografije,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               kartografska             
            komunikacija, karta in njene    lastnosti, kartam sorodni            
             prikazi,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               zgodovina kartografije           
              v svetu in v    Sloveniji, razvoj tehnologije             
            kartografije,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                nacionalna 
            in             evropska prostorska podatkovna    infrastruktura, 
            državni             topografsko kartografski sistem, državne karte 
            in    baze             topografskih podatkov, drugi razpoložljivi 
            topografski             podatki</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               matematična             
            kartografija, koordinatni    sistemi v kartografiji, rotacijski      
                   elipsoidi, kartografska projekcija,    konformnost, 
            ekvivalentnost             in ekvidistančnost,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               ploskev preslikave in            
             vrste projekcij,    prečna Merkatorjeva projekcija, , državni       
                  koordinatni sistem D48 in    &nbsp;D96/ETRS, sistem UTM</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               sistemske karte,             
            razdelitve na liste,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               uporaba kart,             
            kartometrija, interpretacija    vsebine,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               profili terena,             
            pripomočki in orientacija na    terenu,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               uporaba kart na             
            zaslonu, lokacijske    storitve,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               kartografska             
            redakcija, projekt izdelave    karte, redakcijska dela, redakcijski  
                       načrt, kakovost kart in zagotavljanje    kakovosti,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               tehnologija izdelave             
            kart, razvoj    tehnologije kartografije, mediji karte, programska   
                      oprema in orodja,    avtomatizacija postopkov, vsebina 
            kart,             objektni katalog, kartografski    viri,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               kartografsko             
            oblikovanje, grafični elementi    in spremenljivke, barve, kreiranje 
                        in uporaba kartografskih znakov,    oblikovanje znakov 
            kart za             različne medije,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               načini zapisa             
            prostorskih informacij,    modeliranje stvarnosti, urejanje          
               podatkov, topologija,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               metode prikaza na             
            kartah, kartografska    generalizacija: pomen, postopki in metode,   
                      avtomatizacija postopkov,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               razmnoževanje kart,             
            tisk.,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br> 
                           Vaje:</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               prepoznavanje             
            kart,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               ogled starih             
            kart,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               vaje iz matematične             
            kartografije,    kartometrija,</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               terenska vaja             
            orientacije in</p>
            <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
               izdelava projekta             
            karte.</p>
      <p 
  style="margin: 0cm; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"></p>
<p><br></p> 

<p><br></p>
<p></p>

Namen:
<p>Cilji:<br>- študenti spoznajo osnovna načela kartografije kot znanosti,<br>- 
spoznajo njen pomen pri predstavljanju in zapisovanju podatkov o prostoru ter 
komunikacijski vrednosti prenosa posredovanja prostorskih podatkov,<br>- 
seznanijo se s postopki izdelave kart in z njihovo uporabo,<br>- spoznajo 
sodobne načina zapisa prostorskih informacij in se seznanijo z razpoložljivimi 
uradnimi kartami in topografskimi podatki v Sloveniji, Evropi in svetu.</p>
<p>Kompetence:<br>- poznavanje in razumevanje kartografije in kart,<br>- 
razumevanje koordinatnih sistemov na kartah,<br>- sposobnost izdelave različnih 
kartografskih prikazov z različnimi postopki in<br>- usposobljenost 
prepoznavanja razpoložljivih virov topografskih podatkov.<br></p>

Literatura:
  

<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">  
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Field, K. 2018. Cartography. Esri 
Press.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kimerling, A.J., Buckley, A.R., 
Muehrcke, P.C. and Muehrcke, J.O. 2016. Map Use, Esri Press.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraak, M. J. and Ormeling, F. J. 
2011. Cartography visualization of spatial data. New York, Guildford 
Press.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krygier, J. and Wood, D. 2005. 
Making Maps: A Visual Guide to Map Design for GIS. New York, Guildford 
Press.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Petrovič, D. 20185. Gradiva za 
predmet Kartografija. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Robinson, A. H., Morrison, J. 
L., Muehrcke, P. C., Kimerling, A. J. and Guptill, S. C. 1995. Elements of 
Cartography. Wiley.
               
     </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>


Naziv: Daljinsko zaznavanje I - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-DzI
NazivANG: Remote Sensing I
NazivNEM: Fernerkundung I
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br> </p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Uvod 
  v daljinsko zaznavanje: definicija in terminologija, zgodovinski razvoj, 
  postopek,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>fizikalne 
  osnove daljinskega zaznavanja: elektromagnetno valovanje, elektromagnetni 
  spekter, interakcija z atmosfero, interakcija s površjem, pasivni in aktivni 
  senzorji,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>podobe: 
  definicija podobe, karakteristike podob,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>denzorji 
  daljinskega zaznavanja: na tleh, v zraku in vesolju, značilnosti satelitov, 
  tirnice in pasovi,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>ločljivost 
  snemalnih sistemov: prostorska, spektralna, radiometrična in časovna 
  ločljivost,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>tehnike 
  daljinskega zaznavanja: optično snemanje, večspektralno skeniranje, termično 
  snemanje,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>izbrani 
  sateliti in senzorji,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>radarski 
  sistemi,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>lasersko 
  skeniranje,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>sprejem 
  podatkov, prenos in obdelava,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>elementi 
  za fotointerpretacijo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>digitalna 
  obdelava podob - osnove: predobdelava, izboljšanje, transformacija in 
  klasifikacija podob in</p>
<p>primeri
 uporabe.</p>    
        
      
          
       
           
        
       
         
         
        
   
<p><br></p>
<p>&nbsp;</p>
<p><br>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Cilj:</b></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">&nbsp;študenti 
  pridobijo osnovno znanje o daljinskem zaznavanju kot pomembnem viru podatkov o 
  prostoru.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Kompetence:</b></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">pridobijo 
  dovolj znanja za samostojno uporabo tehnologije daljinskega zaznavanja v 
  enostavnih aplikacijah opazovanja okolja,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>študenti 
  spoznajo tehnike zajemanja podatkov iz različnih senzorjev na letalih in 
  satelitih, načine interakcije valovanja z atmosfero in površjem in</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">spoznajo
 način prenosa podatkov in enostavne postopke obdelave podob.<br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br>              </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Campbell, J. B. 2002. 
Introduction to Remote Sensing, 3. izd. London: Taylor and Francis.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mather, P.M. 2004. Computer 
Processing of Remotely Sensed Images: An Introduction, 3. izd. Chichester, John 
Wiley and Sons.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Oštir, K. 2006. Daljinsko 
zaznavanje. Ljubljana: Znanstvenoraziskovalni center SAZU.</p>
<p>Richard,
 J.A., Jia, X. 2006.Remote Sensing Digital Image Analysis: An Introduction, 4.
 izd. Berlin, Springer.</p>         
     

<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>


Naziv: GNSS v geodeziji - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-Gvg
NazivANG: GNSS for geodesy
NazivNEM: GNSS in Geodäsie
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Osnovni 
  pojmi in koncepti satelitske geodezije,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>zgodovinski 
  razvoj satelitske geodezije,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>koordinatni 
  in časovni sistemi, pomembni za satelitsko geodezijo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>zgodovinski 
  pregled razvoja GNSS (Globalnih satelitskih navigacijskih sistemov), pomen 
  GNSS za geodezijo in družbo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>segmenti 
  različnih GNSS sistemov,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>tirnice 
  satelitov GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>satelitski 
  signal in opazovanja v GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>linearne 
  kombinacije opazovanj GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>vrste 
  GNSS sprejemnikov, zgradba sprejemnika GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>vplivi 
  na opazovanja v GNSS, modeliranje, zmanjšanje in odstranitev vplivov,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>določitev 
  absolutnega in relativnega položaja: na osnovi kodnih in faznih 
  opazovanj,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>statična 
  in kinematična določitev položaja,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>izračun 
  baznih vektorjev statične izmere, izravnava baznih vektorjev v GNSS 
  mreži,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>&nbsp;ocenjevanje 
  kakovosti opazovanj,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>koncept 
  DGNSS in RTK-GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>aktivna 
  omrežja in koncepti določanja položaja v teh omrežjih: MRS, VRS, FKP, MAX, 
  i-MAX,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>podatki 
  in njihov pretok v omrežjih GNSS,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>metode 
  geodetske izmere GNSS: statične in kinematične, z naknadno obdelavo podatkov 
  meritev in določitvijo položaja v realnem času,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>povezava 
  koordinat, določenih z izmero GNSS, z drugimi koordinatnimi podatki v 
  prostoru,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>skupna 
  uporaba terestričnih in opazovanj GNSS za določitev koordinat 
točk,</p>
<p>uporaba
 in izvedba opazovanj GNSS v nalogah geodetske izmere in geodezije v
 inženirstvu.</p>     
        
         
         
         
           
         
        
          
        
         
            
             
          
        
<p><br></p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;" 
 >Seznanitev s satelitskimi tehnologijami določanja položaja za 
  potrebe geodezije, z načeli in postopki izvedbe različnih vrst terenske izmere 
  ter obdelave podatkov opazovanj, izvedbo statistične ocene kakovosti opazovanj 
  ter združevanja podatkov GNSS opazovanj s klasičnimi terestričnimi geodetskimi 
  merskimi tehnikami.    
             
                  
              
              
  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;" 
 >Sposobnost načrtovanja, izvajanja in uporabe tehnologije GNSS za 
  potrebe določanja položaja v geodeziji.   
               
    </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;' 
 >Sposobnost določitve kakovostnih koordinat s postopki geodetske izmere 
  GNSS, obdelavo podatkov izmere GNSS, vrednotenje kakovosti pridobljenih 
  rezultatov.   
               
            
  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Združevanje opazovanj, določenih s postopki 
izmere GNSS in terestričnimi metodami geodetske izmere, vrednotenje pridobljenih 
rezultatov.         
        
 </p> 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p>&nbsp;</p><p><br>          </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">El-Rabanny A. 2002. 
Introduction to GPS-the global positioning system. Boston, London, Artech 
House.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Guochang, Xu, 2003. GPS, 
Theory, Algorithms and Applications. Berlin, Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hofmann-Wellenhof, B.,, 
Lichtenegger, H., Collins, J. 2005. GPS, Theory and Practice. New York, 
Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Leick A. 1995. GPS 
Satellite Surveying. New York, John Wiley&amp; Sohn.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Strang, G., Borre, K., 
1997. Linear Algebra, Geodesy, and GPS, Wellesley Cambridge Press.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Pavlovčič 
Prešeren P., Kozmus, K. 2010. GPS v geodetski praksi, skripta. Ljubljana, UL 
FGG.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;     
     </p>
<p><br></p>


Naziv: Metode prostorskih analiz v GIS - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-3l-MpavG
NazivANG: Methods of Spatial Analysis in GIS
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Osnovni pojmi in koncepti (Osnovni 
gradniki; Prostorski odnosi; Prostorska statistika; Prostorska podatkovna 
struktura). &nbsp;Metodologija (Prostorske analize kot postopek, Analitična 
metodologija). &nbsp;Operacije prostorskih analiz (Prostorski podatkovni modeli 
in metode; Geometrične in sorodne operacije; Poizvedbe, Izračuni in gostote; 
Operacije izračuna razdalj; Operacije analize smeri; Rastrske operacije in 
algebra karte). &nbsp;Raziskovanje podatkov in prostorska statistika 
(Statistične metode in prostorski podatki; Raziskovalne analize prostorskih 
podatkov; Statistike rastrskih podatkov; Statistike točkovnih podatkov in 
razdalj; Prostorska avtokorelacija). &nbsp;Analize ploskev in polj (modeliranje 
površja; geometrija površja; vidnost, razvodnje.                                                                                        </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
    
 level1 lfo1;" 
 >Študenti
   pridobijo znanje in pregled nad metodami prostorskih analiz.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
    
 level1 lfo1;' 
 >Seznanijo
   se s postopki njihove izvedbe v geografskih informacijskih sistemih in 
  njihove ustrezne uporabe.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
    
 level1 lfo1;" 
 >Študent
   pozna in razume metode prostorskih analiz v geografskih informacijskih 
  sistemih.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
    
 level1 lfo1;' 
 >Je
   sposoben kritične uporabe postopkov in metod prostorskih analiz v 
  GIS.</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Je
 sposoben smiselne razlage rezultatov analiz pri reševanju različnih,
 sestavljenih problemov v geodeziji ter v postopkih urejanja prostora in
 upravljanja z nepremičninami.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p><br>                 </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drobne; S. 2013. Metode 
prostorskih analiz v GIS. Prosojnice predavanj, UL FGG, Ljubljana, 620 
prosojnic, dostopno na:
 http://www.fgg.uni-lj.si/sdrobne/Pouk/MPAGIS/MPAGIS.htm.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šumrada, R. 2005. Strukture 
podatkov in prostorske analize, Ljubljana, UL FGG, (izbrane vsebine, str. 
157-249).</p>
<p>de 
Smith, M. J., Goodchild, M. F., Longley, P. A. 2013. Geospatial Analysis - 4th
 Edition. Dostopno na: www.spatialanalysisonline.com/HTML/index.html (izbrana
 poglavja in primeri).</p>     
           
 
<p><br></p>


Naziv: Satelitsko podprta geodetska izmera - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-3l-Spgi
NazivANG: Satellite Aided Geodetic Survey
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni pojmi o obliki in 
velikosti Zemlje. Osnovni parametri in zveze med parametri zemeljskega 
elipsoida. Državna projekcija in poznavanje referenčnih sistemov na območju 
Slovenije. Državni model geoida in njegova uporaba v GNSS-višinomerstvu. Osnovni 
pojmi in razvoj satelitske geodezije ter globalnih satelitskih navigacijskih 
sistemov (GNSS). Zgodovinski in aktualni razvoj tehnologije GNSS. &nbsp;Segmenti 
tehnologije GNSS. Tirnice satelitov, navigacijska sporočila, efemeride. 
Frekvenčni spekter GNSS, satelitski signal, vrste opazovanj. Zgradba 
sprejemnikov GNSS. Preizkus kakovosti sprejemnikov GNSS. Vplivi na opazovanja v 
GNSS, delitev, zmanjšanje, odstranitev. Določitev položaja na osnovi kodnih in 
faznih opazovanj za statično in kinematično izmero (absolutno in relativno). 
Izračun baznih vektorjev, izravnava baznih vektorjev v GNSS mreži, kakovost 
rešitve. Koncept DGNSS in RTK-GNSS. Aktivna omrežja in določitev položaja v 
omrežjih: VRS, FKP, MAX, i-MAX. Povezava koordinat, določenih z izmero GNSS, z 
drugimi koordinatnimi podatki v prostoru. Metode geodetske izmere GNSS in 
praktična izvedba: statične in kinematične, za naknadno obdelavo in določitvijo 
položaja v realnem času. Formati zapisa opazovanj GNSS (sprejemniško neodvisen 
format RINEX) in standardi ter protokoli pretoka podatkov GNSS v realnem času. 
Uporaba in izvedba opazovanj GNSS na področju geodetske izmere.</p>
<p><br></p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Seznaniti 
  študenta z osnovnimi geometrijskimi lastnostmi Zemlje, aproksimacijami oblike 
  Zemlje, osnovnimi lastnostmi geometrije rotacijskega elipsoida, osnovnimi 
  koordinatnimi sistemi in koordinat, preslikavo rotacijskega elipsoida v 
  ravnino GaussKruegerjeve projekcije.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Seznanitev 
  s satelitskimi tehnologijami določanja položaja za potrebe geodezije, z načeli 
  in postopki izvedbe različnih vrst terenske izmere ter obdelave podatkov 
  opazovanj, določitvijo kakovosti opazovanj ter povezovanje podatkov GNSS 
  meritev s podatki klasičnih terestričnih geodetskih merskih 
tehnik.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Razumevanje 
  osnovnih geometrijskih lastnosti Zemlje kot planeta.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Razumevanje 
  različnih vrst koordinat na Zemlji, krogli, rotacijskem elipsoidu.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Poznavanje 
  geometrijskih lastnosti rotacijskega elipsoida, osnovnih krivulj na 
  rotacijskem elipsoidu.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Razumevanje 
  preslikave med rotacijskim elipsoidom in plaščem valja v okviru prečne valjne 
  kartografske projekcije.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Sposobnost 
  izvedbe satelitsko podprte geodetske izmere, obdelavo meritev in določitve 
  kakovostnih koordinat ter vrednotenja kakovosti pridobljenih 
  rezultatov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Transformacije
 med koordinatnimi sistemi GNSS in klasičnimi geodetskimi koordinatnimi 
sistemi.<br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p> <br>        
       </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">El-Rabanny, A. 2002. 
Introduction to GPS-the global positioning system. Boston, London, Artech 
House.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Xu, G. 2003. GPS, Theory, 
Algorithms and Applications. Berlin, Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hofmann-Wellenhof, B., 
Lichtenegger, H., Collins, J. 2001. Global Positioning System – Theory and 
Practice. New York, Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Leick, A. 1995. GPS 
Satellite Surveying. New York, John Wiley &amp; Sohn.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Strang, G., Borre, K., 
1997. Linear Algebra, Geodesy, and GPS, Wellesley Cambridge Press.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Pavlovčič 
Prešeren, P., Kozmus, K. 2006. GPS v geodetski praksi. skripta, UL, 
FGG</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;    
           
</p>
<p><br></p>


Naziv: Zemljiški menedžment - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-3l-Zm
NazivANG: Land Management
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Pregled strukturiranja prostora in 
prostorske zbirke podatkov o nepremičninah, računalniška podpora zemljiškemu 
managementu (GIS; distribuirani IS, mobilni IS). Zemljišča in okoljski 
management. Izvajanje agrarnih operacij z zakonodajo (Menjava zemljišč, 
komasacije,…). Nadzor rabe zemljišč na podlagi zbirk prostorskih podatkov 
(načrtovanje, pridobitev dovoljenja, realizacija,…). Pravice na anepremičninah 
in njihove spremembe&nbsp;ob realizaciji izvedbenih prostorskih aktov 
(lastninska, služnost,…). Občinski podrobni prostorski načrt kot podlaga za 
ureditev zemljišč. Vodenje infrastrukturne opremljenosti zemljišč z zemljiškimi 
informacijskimi sistemi.                                                                      </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Posredovati pregled in poglobljeno 
  znanje z vidika ustvarjanja tehničnih podlag za upravljanje zemljišč 
  (kmetijskih, gozdnih, vodnih, stavbnih itn.).        
          
     </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poseben poudarek je dan na spoznavanju zemljiških 
  informacijskih sistemov, ki podajajo informacije o zemljiščih samih, njihovi 
  infrastrukturni opremi v povezavi s prostorskimi izvedbenimi akti.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Študent pozna temeljne vsebine in pojme 
  na področjih aktivne zemljiške politike, zložbe in preurejanja 
  zemljišč.        
        </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Zna povezati, predstaviti in analizirati potrebe po 
  tehničnih podlagah za upravljanje zemljišč,</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;' 
 >Zna s tehnologijo GIS zbirati, urejati, posredovati in 
  analizirati podatke o zemljiščih.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">The world bank, 2006. Sustainable 
Land Management, Challenges, Opportunities, and Trade-Offs, Washington, 
DC.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Virtanen, P., Verlat, J. 1999. 
Urban Land Policy, International federation for housing and planning. 
Haag,</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Nizozemska (izbrana 
poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ferlan, M. 2005. Geodetske 
evidence. Ljubljana, UL FGG (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ferlan, M. 2013. Zemljiški 
management. Prosojnice predavanj.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilniciUL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>     
       

<p><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Referenčni sistemi v geodeziji - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-3l-Rsvg
NazivANG: Geodetic Reference Systems
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Oblika in velikosti Zemlje; modeli 
Zemlje: ravnina, krogla, rotacijski elipsoid. Geometrija rotacijskega elipsoida. 
Izračun geodetskih koordinat na rotacijskem elipsoidu, osnovni geodetski nalogi. 
Gauss-Kruegerjeva projekcija meridijanskih con. Pravokotni in krivočrtni 
koordinatni sistemi, Referenčni sistemi in sestavi, orientacija koordinatnih 
sistemov. Nebesni in terestrični koordinatni sistemi, hierarhija koordinatnih 
sistemov. Geodetski datum. Pretvorba in transformacija med koordinatnimi 
sistemi. Vrste transformacij koordinatnih sistemov v 2D in 3D; Helmertova 
ansformacija. Povezava pravokotnih in geodetskih koordinat na rotacijskem 
elipsoidu. Transformacije med lokalnim astronomskim, lokalnim geodetskim, 
geodetskim in globalnim geodetskim koordinatnim sistemom. Osnovne lastnosti 
Zemljinega težnostnega polja. Pojem geoida, geoidna višina, odklon navpičnice. 
Sistemi višin v težnostnem polju Zemlje: geopotencialna kota, dinamična, 
ortometrična, normalna višina. Nivelmanske mreže v Sloveniji. Evropski 
vertikalni referenčni sistem. Redukcija opazovanj zaradi geoidne višine in 
odklona navpičnice. Določitev geoida, interpolacija geoidnih višn iz grida. 
GNSS- višinomerstvo.                                                                                                                                   </p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">  <br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Seznaniti študenta s koordinatnimi sistemi, ki so v 
  uporabi v terestrični in satelitski geodeziji.         
        </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznaniti študenta z osnovnim načinom pretvorbe in 
  transformacije med koordinatnimi sistemi.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Študent je sposoben opraviti datumsko 
  transformacijo za potrebe geodetske izmere.       
    </p>
  
  <p 
  style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;" 
 >Študent pozna osnovne parametre težnostnega polja Zemlje, 
način njegovega vrednotenja in način določitve oblike Zemlje.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p>&nbsp;</p><p><br>                    </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Koler, B., Kuhar, M. 
2013. Osnovni geodetski sistem. Gradivo za strokovni izpit iz geodetske stroke. 
Ljubljana, Inženirska zbornica Slovenije.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kuhar, M. 2012. Referenčni 
sistemi v geodeziji.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Evidence in katastri nepremičnin - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-Eikn
NazivANG: Real property records and cadastres
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br>                      </p>
<p><br></p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Zemljiški 
  informacijski sistemi ter njihova vloga v sistemu državne prostorske 
  podatkovne infrastrukture,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>zgodovinski 
  pregled razvoja zemljiških evidenc v svetu in pomen za družbo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>razvoj 
  zemljiškega katastra v Sloveniji (od prvih popisov zemljišč do stabilnega 
  katastra: Franciscejski kataster, Reambulančni kataster),</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>metode 
  katastrske izmere in metode vzdrževanja stabilnega katastra (zakonodaja in 
  standardi v 19. in 20. stoletju, vpliv na kakovost podatkov današnjega 
  katastra).,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>sistem 
  zemljiškega katastra in katastra stavb v Sloveniji po ZENDMPE in ZEN: vsebina 
  in postopki v zemljiškem katastru in katastru stavb, katastrska 
  klasifikacija.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>katastrski 
  načrti v Sloveniji - kakovost podatkov, vzdrževanje katastrskih načrtov. 
  Sistem katastrov in njihova pravna vloga - povezava z zemljiško knjigo, 
  temeljni pojmi s področja stvarnega prava,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>kataster 
  gospodarske javne infrastrukture - vsebina in postopki, posebnosti pri zajemu 
  podatkov podzemnih vodov (nove tehnologije odkrivanja podzemnih 
  vodov),</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>register 
  prostorskih enot: evidenca državne meje, evidenca hišnihštevilk, druge 
  temeljne prostorske enote v Sloveniji - vsebina in vzdrževanje 
  evidenc,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>koncepti 
  in primeri vodenja podatkov o nepremičninah v svetu (parcelno orientirani 
  sistemi, registracije listin),</p>
<p>standardi
 in trendi na področju zemljiške administracije in zemljiških informacijskih
 sistemov.</p>        
       
       
<p><br></p>
<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal"></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Razumevanje 
  kompleksnosti sistemov zemljiške administracije, vključno z vplivom 
  zgodovinskega razvoja na kakovost sedanjih sistemov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Razumevanje 
  osnovnih konceptov zemljiških oziroma nepremičninskih informacijskih sistemov 
  kot pomembnega dela zemljiške administracije in njegovega pomena za družbo in 
  družbeni razvoj.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  strukture in procesov v zemljiških oziroma nepremičninskih informacijskih 
  sistemih v Sloveniji (postopki zajemanja, spreminjanja, shranjevanja, 
  prikazovanja in posredovanja podatkov, upravni postopki).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Razumevanje 
  nepremičninskih informacijskih sistemov kot del prostorske podatkovne 
  infrastrukture.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  temeljnih vsebin in pojmov na področju zemljiške administracije ter zemljiških 
  oziroma nepremičninskih informacijskih sistemov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  in sposobnost izvajanja postopkov v sistemu zemljiške oziroma nepremičninske 
  administracije v Sloveniji (zemljiški kataster, kataster stavb, zbirni 
  kataster gospodarske javne infrastrukture, državna meja, register prostorskih 
  enot, register nepremičnin).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  interdisciplinarnosti področja evidentiranja nepremičnin (zemljiške parcele, 
  stavbe, gospodarska javna infrastruktura, temeljne prostorske enote, državna 
  meja, imena ulic in hišne številke itd.) v povezavi s slovensko 
  zakonodajo;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Sposobnost 
  za samostojno razumevanje vsebine in kakovosti nepremičninskih 
  evidenc.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  vloge geodetske stroke pri reševanju pravnih vprašanj v povezavi s postopki 
  evidentiranja nepremičnin.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Razumevanje 
praktičnih primerov iz geodetske in prostorske prakse na področju evidentiranja 
nepremičnin in katastrskega preurejanja zemljišč.<br></p>

Literatura:
<p><br>          </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dale, P.F., McLaughlin J.D. 1999. 
Land Administration. Oxford, Oxford University Press.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ferlan, M., 2005. Geodetske 
evidence. Univerzitetni učbenik. Ljubljana, UL FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ISO/DIS 19152. 2012. 
International Standard. Geographic information - Land administration domain 
model (LADM). Ženeva: ISO.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kataster 2014, Mednarodna zveza 
geodetov FIG:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Larsson, G. 1991. Land 
Registration and Cadastral Systems: Tools of Land Information and Management. 
New York, Longman Scientific and Technical.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ostala gradiva:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lisec, A. Evidence in katastri 
nepremičnin. Ljubljana. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>
<p>Zakonodaja
 s področja obravnave.&nbsp; </p>     
     
<p><br></p>


Naziv: Urejanje podeželskega prostora - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-Upp
NazivANG: Rural planning
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja: Pojem podeželja, njegove 
funkcije, več funkcionalnipomen podeželja, urbano- ruralni kontinuum, podeželska 
naselja in njihove funkcije, kmetijska proizvodnja in njene težnje pri nas in v 
svetu.&nbsp; Naravne in družbene razmere v podeželskem prostoru Slovenije: 
naravne primernosti za razvoj kmetijstva, usmerjenost kmetijstva, zemljiško- 
posestne razmere, infrastrukturna opremljenost, proizvodna sposobnost usmeritve 
za celovit razvoj podeželja v evropskih državah, verificirani cilji in usmeritve 
za celovit razvoj podeželja v RS, ukrepi za varovanje naravnih dobrin v 
podeželskem prostoru, normativno-pasivni ukrepi. Urejanje in razvoj podeželskih 
naselij: celovit pristop pri urejanju in razvoju podeželskih naselij, vloga in 
pomen interdisciplinarnega dela ter pomen posameznih sektorskih usmeritev, 
podatkovne baze za razvoj in urejanje naselij, kmetijstvo in njegove zahteve pri 
razvoju vasi, uskladitev posameznih rab prostora v vasi, komunalno urejanje 
vasi, načrt za prenovo, sanacijo in rekonstrukcijo vasi, širitev vasi, 
pridobivanje stavbnih zemljišč . Urejanje podeželskega prostora z agrarnimi 
operacijami ter posamezne faze pri realizaciji teh projektov ob upoštevanju 
celostnih potreb po prostoru.</p>
<p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>Vaje:</p><p>&nbsp;</p><p>Študent na izbranem podeželskem območju izvede celoten proces analize in sinteze prostora; Na podlagi analitičnega dela pripravi celovito prostorsko zasnovo razvoja vasi in njene okolice ter rezultate svojega dela ustrezno utemelji; Vaje se delno izvedejo organizirano, delno individualno. Vključujejo ogled terena ter praktično delo na terenu ter izdelavo vseh ključnih prostorskih vsebin v kartografski obliki. Vaje se izdelujejo s pomočjo razpoložljive programske opreme.</p>
<p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>Terensko delo: terenski ogled obravnavanega naselja ter izdelava terenske dokumentacije za prenos evidentiranih vsebin v proces načrtovanja.</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študente spoznati s posebnostmi podeželskega prostora, razumevanjem 
  prepletenosti sektorskih vsebin, celovitostjo razmišljanja in 
  načrtovanja,       
        
  </p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Študente na konkretnem primeru (izbrani vasi) soočiti s procesom 
  priprave prostorskih vsebin za podeželski prostor in načinom usklajevanja 
  interesov v prostoru,</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Razumevanje pomena urejanja podeželskega prostora z vidika varstva 
  krajine, razvoja kmetijstva, razvoja in revitalizacije 
vasi,</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1;' 
 >Razumevanje pomena in možnosti kmetijsko ureditvenih operacij pri 
  celostnem razvoju vasi in podeželja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Poznavanje postopkov izdelave projektov za urejanje podeželskega 
  prostora.</p>
  
  <p 
  style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
 level1 lfo1;' 
 >Možnost sodelovanja v interdisciplinarnih skupinah za razvoj 
  podeželja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Poznavanje 
vsebin zemljiško ureditvenih operacij za celostno urejanje 
podeželja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dewey, T. 2012. Rural Design, a 
new design discipline. Routledge, London.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fikfak, A., Gabrijelčič, P. 2002. 
Rurizem in ruralna arhitektura, UL FA, Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Foški, M., Zavodnik Lamovšek, 
A.2015. Gradiva za predmet Urejanje podeželskega prostora.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gostović, M. 1989 Uređenje seoske 
teritorije, Naučna knjiga, Beograd.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stritar, A. 1990. Krajina, 
krajinski sistemi, raba in varstvo tal v Sloveniji, Partizanska knjiga, 
Ljubljana.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Upravljanje in vrednotenje nepremičnin - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-Uivn
NazivANG: Real Estate Management and Valuation
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Temeljni pojmi na področju 
upravljanja in vrednotenja nepremičnin in statistične podlage vrednotenja 
nepremičnin. Razvoj nepremičnin in življenjski cikel nepremičnin. Značilnosti 
trga nepremičnin, transparentnost trga nepremičnin. Sistem tržnega vrednotenja 
nepremičnin: predmet ocenjevanja, ocenjevana vrednost in načini ocenjevanja 
vrednosti: pristop primerjave, donosa in stroškov ter posamezne metode 
vrednotenja. Posamično vrednotenje nepremičnin, mednarodni, evropski in 
slovenski standardi ocenjevanja vrednosti nepremičnin, izdelava analize cen 
nepremičnin na izbranem območju. Množično vrednotenje nepremičnin, pravne 
podlage, pridobivanje podatkov, modeli vrednotenja, praktični primeri. 
Organizacija posamičnega in množičnega vrednotenja nepremičnin. Organizacija 
posredovanja in vrednotenja nepremičnin. Etika na področju vrednotenja 
nepremičnin. Pridobivanje potrebnih zemljišč za gradnjo: pravni posel, odločbe 
državnega organa. Opremljanje zemljišč za gradnjo. Od gradbenega dovoljenja do 
uporabnega dovoljenja in vpisa v uradne evidence. Upravljanje nepremičnin države 
in občine. Najemna razmerja. Upravljanje večstanovanjskih stavb. Ekonomski in 
finančni vidiki urejanja in uporabe stavbnih zemljišč; nadomestila, prispevki, 
davki, odškodnine, vezani na nepremičnine. Zasebno-javno partnerstvo na področju 
nepremičnin. Razvoj nepremičnin in facility management.                                                                                                                                                       </p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Cilj predmeta je seznaniti 
  študenta s področjem upravljanja z nepremičninami, še posebej s področjem 
  vrednotenja nepremičnin.  
            
       </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  in razumevanje izrazoslovja s področja upravljanja in vrednotenja nepremičnin 
  ter znanj s področja prostorskega planiranja, stvarnega prava in gradnje 
  inženirskih objektov, pomembnih za področje upravljanja in vrednotenja 
  nepremičnin.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevanje 
  in uporaba procesov in načinov posamičnega in množičnega vrednotenja 
  nepremičnin ter obvladovanje postopkov, ki so potrebni od sprejetja 
  prostorskega akta do vpisa nepremičnine v uradne evidence.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznanjenost
   z zakonodajo in standardi na področju vrednotenja nepremičnin in obvladovanje
   pridobivanja in analiziranja podatkov o trgu nepremičnin ter prilagajanja novim situacijam pri razvoju stroke 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Sposobnost uporabe temeljnega 
  znanja s področja upravljanja in vrednotenja nepremičnin ter povezovanje tega 
  znanja z drugimi področji geodezije. 
           
         </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Sposobnost za reševanje 
konkretnih problemov pri delu z uporabo znanstvenih metod in postopkov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Sposobnost 
umeščanja novih informacij in interpretacij v kontekst upravljanja in 
vrednotenja nepremičnin.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br>              </p>
<p>&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Mednarodni 
standardi ocenjevanja vrednosti. 
2011. International Valuation 
Standards Committee, IVSC.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Slovenski 
poslovnofinančni 
standard 2, 
UL RS 
št. 54/2005.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Petersen, H. 2005. 
Marktorientierte 
Immobilienbewertung, 
Richard Boorberg Verlag, 
85 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Šubic Kovač, 
M. 2013. 
Upravljanje in 
vrednotenje 
nepremičnin, Študijsko gradivo, 
UL FGG, 
Ljubljana, 232 
str. Šubic Kovač, M., Weiss, E.2008. Urejanje stavbnih zemljišč v Zvezni 
Republiki Nemčiji, UL FGG, 159 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Driehaus, H.-J. Erschließungs 
und Ausbaubeiträge. München, 
C. H. 
Beck Verlag, 
izbrana poglavja, 71 
str., Gondring, H., Lammel, E. 2001. Handbuch Immobillienwirtschaft, 
Gabler, 1215 str.</p>
<p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Harvey, J., 2000. Urban 
land economics, Izbrana poglavja. Palgrawe, 436 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;">Veljavna zakonodaja s 
področjaurejanja zemljišč. Dostopno na: http://www.gov.si.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p>
<P></P>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0cm 5.1pt; line-height: 115%;"><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Praktično usposabljanje - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja delo, 
ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Predvsem pa: izdelava 
geodetskega načrta. Izvedba geodetsko-tehničnih del pri graditvi manj zahtevnih 
objektov, izvedba manj zahtevnih zemljiško-katastrskih geodetsko-tehničnih del. 
izvajanje manj zahtevnih geodetsko-tehničnih del v okviru osnovnega geodetskega 
sistema. Vzdrževanje baz geodetskih podatkov. Izdelava kartografskih podlag in 
prikazov za potrebe načrtovanja posegov v prostor.                                                         </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Cilj 
  usposabljanja je, da študenti spoznajo operativno delo v ciljnih poklicih, 
  organizacijsko strukturo subjektov na področju geodezije. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Študent 
  se vključuje v delo javne geodetske službe na državni ali lokalni ravni, v 
  delo geodetskih podjetij, lahko pa tudi v raziskovalnih ali izobraževalnih 
  inštitucijah.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Pod 
  mentorstvom iz vrst zaposlenih izdela samostojno nalogo. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Praksa, 
  izvedena med izobraževalnim procesom, ima tudi motivacijski cilj ter namen – 
  razvoj kompetenc za povezovanje teorije in dela v praksi. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Študent 
  spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in procese povezane s 
  kariernim razvojem. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Študentu se omogoči 
  samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese poklicne 
  identifikacije v povezavi akademskega okolja in geodetskih delovnih 
  okolij. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list:  l0 
  level1  
 lfo1;' 
 >Študent 
  spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in značilnosti delovnih okolij ter 
  značilnosti opazovanja in registriranja delovnih procesov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predmetno specifične kompetence: </p>Uporaba 
in prenos teoretičnih znanj, ki jih študent pridobi tekom študija pri 
predavanjih, vajah ter terenskem pouku v geodetsko prakso. 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Viri so izbrani v sodelovanju z 
mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine, ki so predpisane in z 
njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično usposabljanje. /</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Resources are selected in 
collaboration with the supervisor of practical training in relation to the 
contents prescribed and disposed of by the organization conducting the practical 
training.&nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Interna in druga gradiva v 
delovni organizaciji.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Smernice za praktično 
usposabljanje na Univerzi v Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na 
spletu.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Govekar, Okoliš et.al. 2010. 
Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih 
praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>      
           
       
<p><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Terensko delo - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-Td
NazivANG: Field Work
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>Vzpostavitve koordinatne osnove 
delovišča, rekognosciranje terena, planiranje izmere, izvedba izmere, 
vrednotenje kakovosti izmere na osnovi klasičnih ter satelitsko podprtih metod 
izmere v nalogah urejanja nepremičnin.                        </p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Študenti 
  spoznajo praktično delo geodeta na različnih področjih. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznajo 
  sintezno reševanje geodetskih strokovnih nalog ter njihovo umestitev v 
  postopkih urejanja nepremičnin.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >Je 
  sposoben uporabiti in povezovati znanja vseh faz dela na področju geodetske 
  izmere za potrebe urejanja nepremičnin.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Zna 
  uporabiti osvojeno znanje pri vrednotenju kakovosti pridobljenih rezultatov za 
  potrebe geodetske izmere, geodezije v inženirstvu in urejanja 
  nepremičnin.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Zna 
praktično uporabiti osnovna znanja o pridobivanju prostorskih podatkov za 
potrebe urejanja nepremičnin ter ta znanja ustrezno 
nadgraditi.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kahmen, H. 1993. Vermessungskunde 
18.izd., izbrana poglavja. Berlin New York, de Gruyter.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kontić S. 1971. Geodezija. 
Beograd Privredni pregled, Beograd.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mihailović, K., Vračarić, K. 
1984. Geodezija I., izbrana poglavja. Beograd, Naučna knjiga.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Macarol, S. 1985. Praktična 
geodezija,&nbsp; izbrana poglavja. Zagreb, Tehnička knjiga.</p>
<p>Zupančič, 
P. 1984. Geodezija za gradbene tehnike. Ljubljana, 
TZS.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>    
       
<p><br></p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Programiranje - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-P
NazivANG: Programming
NazivNEM: Programmierung
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p><br>                                   </p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Pregled 
  vsebine predmeta, izrazoslovje in izbrana literatura,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>kaj 
  je programiranje in zakaj programiramo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>programiranje 
  brez računalnika,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>programski 
  jeziki,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>uvod 
  v algoritme,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>programski 
  jezik Python,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>spremenljivke 
  – tipi podatkov, pretvorbe,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>branje 
  in pisanje podatkov – besedilne datoteke, XML, podatkovne baze,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>odločitve 
  in zanke – if, for, while,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>funkcije 
  in podprogrami,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>odpravljanje 
  napak,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>zasnova 
  kompleksnih rešitev,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>spremljanje 
  verzij in skupinski razvoj,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>osnove 
  GitHuba,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>R 
  in statistične analize in</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>avtomatizacija 
  postopkov – QGIS/ArcGIS.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Vaje:</b></p>
<p>razvoj
 programa za reševanje izbranega geodetskega inženirskega problema. Zasnova
 algoritmov, programiranje, testiranje, objava, prikaz delovanja.      
       
 <br></p>
<p><br></p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;" 
class="MsoNormal"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;">Poglobljeno 
  znanje izbranega programskega jezika.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Samostojna 
  zasnova in implementacija inženirskih programov za različne 
naprave.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;">Osnovno
 znanje različnih metod in orodij razvoja programske 
opreme.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p> 

Literatura:
<p></p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Graser, A. Learning QGIS. 2014. 
Birmingham: Packt Publishing.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lawhead, J. 2015. QGIS Python 
Programming Cookbook. Birmingham: Packt Publishing</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lutz, M. 2013. Learning Python, 
O'Reilly Media.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mueller, John. Beginning 
Programming with Python for Dummies. John Wiley &amp; Sons, 2014.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Python Software Foundation. 2014. 
Python Documentation. https://docs.python.org/3/</p>
<p>Stellman,
 A., Greene, J. 2015. Learning Agile, O'reilly Media.        
 <br>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       </p>       
       
<p></p>


Naziv: Standardi v geodeziji in inženirstvu - B - TUN, GIG, MA GIG
KrajsiNaziv: B-Tun-3l-Svgii
NazivANG: Standards in Geodesy and Engineering
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>        </p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predavanja:</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Mednarodni 
standardi (ISO), evropski standardi (CEN), nemški standardi (DIN). Slovenski 
inštitut za standardizacijo (SIST) Slovenski institut za kakovost in meroslovje 
(SIQ) Urad RS za meroslovje (MIRS)</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Sistem 
standardizacije v Sloveniji (terminologija, označevanje, normativni dokumenti). 
Stopnje standardizacije (simplifikacija, specifikacija, standardizacija). 
Skladnost tehnične zakonodaje s standardiziranimi postopki. Optimalna stopnja 
urejenosti v obliki pravil in določil. Kalibracijski in preizkusni laboratoriji 
(kriteriji za delovanje preizkusnih laboratorijev, akreditacija). Pravne podlage 
(Zakon o standardizaciji, Uredba o postopkih notificiranja na področju 
standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, Zakon o 
meroslovju, Pravilnik o nacionalnih etalonih, Pravilnik o merilnih 
instrumentih). Standardi ISO in DIN za geodetski instrumentarij: pomembnejši 
standardi za preizkus merilnih instrumentov z namenom ugotavljanja praktične 
natančnosti in zagotavljanja optimalne natančnosti meritev. Standardi služb 
IAG/IUGG kot deli konvencij, standardi IERS. Zakonska ureditev GNSS frekvenčnega 
spektra. Industrijski standardi izmenljivosti podatkov med različnimi tipi 
instrumentov (NMEA 0183 and 2000). Standardi pretoka podatkov (RTCM SC 
104).</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Vaje:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Standardizirani 
postopki določitve natančnosti geodetskih instrumentov po ISO 
17123.</p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študentje 
  razumejo pomen standardizacije geodetskih merskih postopkov in merske opreme. 
  </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznajo 
  sistem standardizacije v Sloveniji ter skladnost tehnične zakonodaje s 
  standardiziranimi postopki. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Dobijo 
  znanja iz obstoječe zakonodaje in izrazoslovja iz standardizacije. 
  </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Na 
  komparatorskih bazah ugotavljajo instrumentalne in geometrične ekscentricitete 
  in znajo rezultate ovrednotiti. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Pridobijo 
  podrobnejši vpogled v protokole izmenljivosti podatkov med instrumenti GNSS in 
  povezavo le-teh z drugimi instrumenti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Dobijo
   znanja pretoka GNSS-opazovanj v realnem času z namenom izračuna položaja
   objekta v realnem času. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Praktične
   izkušnje dobijo pri reševanju primerov iz prakse v simuliranih in naravnih
   okoljih. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Svoja
   znanja umestijo kot uporabna za izvajanje zahtevnejših inženirskih 
  del.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Nadgradnja teoretičnih znanj s praktičnim spoznavanjem 
  standardiziranih postopkov za geodetsko opremo (elektronski tahimeter, 
  nivelir, GNSS RTK-instrument).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Znajo določiti točnost/natančnost geodetske merske opreme po 
  specifičnem standardu,</p>Samostojno 
delo študentov.     

Literatura:
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Heister, 
H. 2008. The new ISO standard 17123-8 for checking GNSS field measuring systems. 
FIG delovni teden 2008, Stockholm, Švedska.</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Mednarodni standard ISO 17123-8 2007. Optics and optical 
instruments – Field procedures for testing geodetic and surveying 
instruments.</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pavlovčič Prešeren, P., Mencin, A., Stopar, B. 2010. Analiza 
preizkusa instrumentarija GNSS-RTK po navodilih standarda ISO 17123-8. Geodetski 
vestnik, DOI: 
10.15292/geodetski-vestnik.2010.04.607-626</p>
<p>Zakon 
o meroslovju (uradno prečiščeno besedilo) (ZMer-1-UPB1). Uradni list RS št. 
26/2005.</p>


Naziv: Ceste - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-c
NazivANG: Roads
NazivNEM: Strassen
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Prometna politika; planiranje in 
okolje; razdelitev cest; projektna dokumentacija; določitev prečnega prereza; 
horizontalni potek osi; vertikalni potek osi; prostorsko vodenje; preglednost; 
trenje; razširitve; odvodnjevanje; dimenzioniranje zgornjega ustroja, objekti; 
vrste križišč; kolesarske površine; peš površine; umirjanje prometa; mirujoči 
promet; prometna signalizacija.                                       </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Seznaniti se s transportnimi sistemi in s stvarnimi in 
predpisanimi pogoji za načrtovanje cest in spremljajočih ureditev ter tehničnimi 
rešitvami.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobnost za samostojno izdelavo enostavnega projekta za cesto 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pridobitev sposobnosti za sodelovanje pri gospodarjenju s cestami 
in za skupinsko delo </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje metod in postopkov pri 
</p>načrtovanju, 
projektiranju in gradnji. 

Literatura:
<p>Juvanc A., 2004. 
Temeljni pogoji za  določanje cestnih elementov. Ljubljana, FGG - PTI. </p><p>Juvanc A., 2004. Geometrijski elementi ceste in vozišča. Ljubljana,&nbsp; FGG - PTI.<br >Tehnični predpisi za projektiranje cest (domači in 
tuji).       </p>


Naziv: Organizacija gradbenih del in poslovanje - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-Ogdip
NazivANG: Organization and Management of Construction Works
NazivNEM: Organisation und Management der Bauarbeiten
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Temeljni pojmi s področja 
organizacije, zgodovina in razvoj organizacije; vloga, pomen in medsebojni 
odnosi posameznih udeležencev v procesu gradnje; osnovni viri za graditev; 
proizvodni faktorji, produktivnost in ekonomičnost gradnje; oblikovanje 
tehnološkega procesa osnove normiranja in plačevanja dela; osnove določanja cene 
gradbenega objekta (gradbene kalkulacije) in obračuna; študije dela in časa; 
osnove zagotavljanja kakovosti v gradbeni proizvodnji, industrializacija 
gradbeništva; projekt organizacije gradnje; predhodna preučevanja, pripravljalna 
dela, ureditev gradbišča; organizacija vzdrževanja in prenove gradbenih 
objektov; proces graditve objekta od zasnove do konca življenjske dobe, 
spremljajoča zakonodaja; načela planiranja in vodenja, predstavitev metod 
planiranja; metoda mrežnega planiranja; izdelava spremljajočih planov virov in 
stroškov.                                                                                                   </p>

Namen:
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">Cilji</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">- Seznaniti študente z osnovami organizacijske vede kot izhodišče 
za uspešno delovanje gradbenega podjetja.</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">- Študentje se seznanijo s posebnostmi gradbene proizvodnje ter s 
procesnim pogledom na proizvodnjo, spoznajo povezavo in razmejitev tehnoloških 
in organizacijskih ukrepov, pomen organizacije v procesu graditve 
objektov.</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">- Študentje spoznajo metode za oblikovanje in spremljanje dela 
(osnove študija časa in dela, normiranja in plačevanja dela) ter osnove 
določanja cene gradbenih objektov. </p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">- Osvojijo osnove planiranja in vodenja 
projektov.</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;"></p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">Kompetence</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">- Sposobnost povezovanja znanja s 
področja</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 5.7pt 0pt 2.45pt;">organizacije in tehnologije</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent zna uporabiti osvojeno znanje pri vodenju del od zasnove 
do uporabe objekta</p>- 
Zna praktično uporabiti osnovna znanja o planiranju in vodenju gradbenega 
projekta ter ta znanja ustrezno nadgraditi.

Literatura:
<p>E. Rodošek.  
1988. Osnove organizacije v gradbeništvu. Ljubljana, UL FGG.</p><p>E. Rodošek. 1984. Operativno 
planiranje. Ljubljana, UL FGG.       </p><p>M. Pšunder. 2009. Operativno 
planiranje. Maribor, UM FG.       </p>


Naziv: Osnove potresnega inženirstva - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-Opi
NazivANG: Fundamental Concepts of Earthquake Engineering
NazivNEM: Einführung in Erdbebentechnik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod v dinamiko gradbenih 
konstrukcij. Dinamični odziv sistemov z eno prostostno stopnjo pri potresni 
obtežbi (računski model in enačbe gibanja, lastno nihanje, vsiljeno nihanje, 
spektri odziva).&nbsp; Poenostavljen način računa sistemov z več prostostnimi 
stopnjami pri potresni obtežbi (metoda z ekvivalentno statično obtežbo). Osnovni 
pojmi o potresih in potresni obtežbi (uvod, splošno o potresih, jakost potresa, 
potresi v prostoru in času, značilnosti gibanja tal na lokaciji, princip 
redukcije potresnih sil, projektni spektri). Osnovni pojmi in načela 
potresnoodpornega projektiranja (splošno, nosilnost in duktilnost, togost, 
dušenje, zasnova konstrukcij). Obnašanje gradbenih objektov med minulimi potresi 
(geotehnični objekti, hidrotehnični objekti, mostovi in viadukti, stavbe, 
industrijski objekti). Vaje iz osnov dinamike konstrukcij in določanja 
ekvivalentne statične obtežbe. Individualna seminarska naloga: Analiza 
enostavnega potresnoodpornega objekta.                                                                                                                     </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati osnove dinamike gradbenih konstrukcij 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati 
osnovne pojme o potresih, potresni obtežbi in  potresnoodpornem projektiranju.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">         
  <br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent pridobi občutek o posledicah potresov in se seznani z 
načini zaščite pred njimi. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna osnovne značilnosti dinamičnega odziva konstrukcij. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposoben je grobo oceniti potresno odpornost enostavnih objektov 
in identificirati potresno neodporne objekte. </p>- 
Zna uporabljati enostavne postopke za račun najenostavnejših potresnoodpornih 
objektov. 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. Fajfar. 1995. Fundamentals of 
earthquake engineering (in Slovenian). FGG UL, 83 pp.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. Fajfar. 1984.&nbsp; Dynamics 
of structures (in Slovenian). FGG UL, str.1-20, 27-88, 109-119, 132-144, 
325-338.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. Dolšek. 2007. Seismic analysis 
of simple buildings using ETABS (in Slovenian).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. Fajfar, M. Fischinger, D. Beg, 
M. Dolšek, T. Isaković, M. Kreslin, M. Rozman, Z. Vidrih, B. Čermelj. 2009. 
Eurocode 8: Design of earthquake-resistant structures (in Slovenian). In Manual 
for design of structures using Eurocode 8, Eds. D. Beg and A. Pogačnik (selected 
chapters).</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Foreign students can use 
literature in English after consultation with the Lecturer.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Web references EASY (Earthquake 
Engineering Slide Information System), IKPIR FGG, CD or</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">www.ikpir.fgg.uni-lj.si/EASY</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Komunalno in stanovanjsko gospodarstvo - B II - PN
KrajsiNaziv: BI-Pn-1l-Kisg
NazivANG: Municipal and Housing Economics
VrstaStudija: B II - Prostorsko načrtovanje
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predavanja: javne potrebe, 
javne gospodarske službe, javna infrastruktura; pojem, pomen in vloga komunalnih 
dejavnosti; stroškovni vidiki izvajanja komunalnih dejavnosti; organiziranost 
komunalnih dejavnosti; sistem javnih financ na lokalni ravni; ekonomski 
instrumenti varstva okolja; temeljni pojmi s področja stanovanjskega</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">gospodarstva; lastninska in 
druge pravice na stanovanju; planiranje stanovanjske gradnje; trg stanovanj in 
stanovanjskih hiš; upravljanje države in občin z nepremičninami; upravljanje v 
večstanovanjskih hišah; stroški uporabe stanovanj in stanovanjskih hiš 
(najemnine).</p>
<p>Seminar:
 Izdelava samostojnega seminarja s področja komunalnega in/ali stanovanjskega
 gospodarstva in predstavitev.<br >&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;

Namen:
<p align="left">Cilji:</p>
<p align="left"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Predmeta 
  je seznaniti študenta s področjem komunalnega in stanovanjskega gospodarstva, 
  vključno z izhodišči za pripravo strokovnih podlag v pripravi prostorskega 
  načrta.</p>
<p align="left"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt;">Kompetence:</p>
<p align="left"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  in razumevanje strokovnega izrazoslovja s področja komunalnega in 
  stanovanjskega gospodarstva.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznavanje 
  in razumevanje bistvenih značilnosti pravnih, organizacijskih in ekonomskih 
  vidikov na področju komunalnega in stanovanjskega gospodarstva.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevanje 
  in uporaba teoretičnih izhodišč v praksi.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznanjenost 
  z zakonodajo.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Komuniciranje 
  z drugimi strokovnjaki v praksi.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Delovanje 
  v timu, še predvsem pri pripravi strokovnih podlag v fazi priprave prostorskih 
  načrtov.</p>
<p align="left">Kritično
 presojanje in prilagajanje novim situacijam.</p>
<p align="left"><br></p>
<p align="left"><br></p>
<p align="left"><br></p>

Literatura:
<p> <br>               </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Rakar, A. 2011. Komunalno gospodarstvo: študijsko gradivo. 
Ljubljana, UL FGG, 71. strani.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Rakar, A., Šubic Kovač M. 2010. Stanovanjsko gospodarstvo: 
študijsko gradivo. Ljubljana, UL FGG,92 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Rakar, A. 1994. Komunalno gospodarstvo, učbenik. Ljubljana, UL, 
FGG, 184 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Balchin, P., Rhoden, M. 2002. Housing policy, Routledge, London 
and New York, str. 99-120, 328- 338.</p>
<p>Slovenska
 zakonodaja in pravilniki s področja obravnave: Uradni list RS. Dostopno na: 
<a 
href="http://www.uradni-list.si">http://www.uradni-list.si</a> 
/</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;


Naziv: Športna vzgoja - B II - MA - skupni izbirni predmet
KrajsiNaziv: BI-Pn-1l-sv
NazivANG: Physical Education
VrstaStudija: B II - Prostorsko načrtovanje
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošni teoretični 
del vsebuje predavanja, ki so skupna vsem športnim programom in se izvajajo 
skupno za vse študente (osnove delovanja človekovega telesa, njegovega 
gibalnega, srčno žilnega in dihalnega sistema, psihomotorične in funkcionalne 
sposobnosti, športno-gibalna aktivnost kot preventivna in kurativna dejavnost za 
ohranjanje in utrjevanje zdravja, osnove zdravega prehranjevanja in regulacije 
telesne teže ter drugih medicinskih vidikov športa, metode preverjanja in 
ugotavljanja stanja psihomotoričnih in funkcionalnih sposobnosti).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Specialni 
teoretični del je vezan na izbrano športno panogo (posebnosti športne panoge, 
njen vpliv na človeka, tehnika, taktika in pravila, osnove telesne in tehnično 
taktične priprave) in se izvaja skozi praktične vaje;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Praktične 
vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Študent izbira med 
ponujenimi športnimi panogami. Za vsako panogo se izvaja program učenja, 
izpopolnjevanja znanja in osnovnega treniranja.</p>Poleg
 izbrane športne panoge bo študent moral opraviti 5 vodenih enodnevnih ali
 večdnevnih športnih aktivnosti v naravi, ter preizkus motoričnih in
 funkcionalnih sposobnosti

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>odpravljanje 
  in preprečevanje posledic pomanjkanja gibanja oz. skrb za izboljšanje 
  psihofizičnih sposobnosti, krepitev zdravja in ustvarjalno izrabo prostega 
  časa.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>ozaveščanje 
  o vrednotah športa in preko tega vplivanje na oblikovanje pozitivnih stališč 
  do športa in navajanje na zdrav način življenja</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>izpopolnjevanje 
  znanja v izbrani športnih panogah</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>oblikovanje 
  trajnega aktivnega odnosa do športa kot kompenzacijske dejavnosti k študiju in 
  delu</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>oblikovanje 
  trajnega pozitivnega odnosa do športne dejavnosti in trajne skrbi za 
  ohranjanje zdravja in delovnih sposobnosti,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>racionalno 
  vgrajevanje športa v način življenja,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>sposobnost 
  samostojne skrbi za zdrav način življenja skozi športno-gibalno 
  aktivnost,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>pripravljenost 
  in sposobnost samostojnega vključevanja v organizirane ali neorganizirane 
  oblike športnega udejstvovanja v novih študijskih ali delovnih 
  okoljih,</p>promocija
 in uveljavljanje fakultete in univerze. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Škof, B. 2012. 
Does physical activity at a young age really mean a healthier adulthood and old 
age? Annales kinesiologiae, ISSN 2232-2620, 2012, vol. 3, no. 2, str. 
149-166.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Škof, B. 2010. 
Spravimo se v gibanje - za zdravje in&nbsp; srečo gre: kako do boljše telesne 
zmogljivosti slovenske mladine? Ljubljana, Fakulteta za šport UL, Inštitut za 
šport, 253 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Škof, B. et at., 
2007. Šport po meri otroka in mladostnika. Ljubljana, Fakulteta za šport UL, 
Inštitut za šport, 445 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Berčič, H. et at. 
2007. Šport v obdobju zrelosti. Fakulteta za šport UL, Inštitut za šport, 240 
str.</p>Škof, 
B., Zabukovec V., Boben, D., Cecič Erpič S., 2005. Pedagoško-sociološki vidiki 
športne vzgoje. Ljubljana, Fakulteta za šport UL, Inštitut za kineziologijo, 237 
str.


Naziv: Informacijsko modeliranje stavb - B II - Stav.
KrajsiNaziv: BI-S-1l-Ims
NazivANG: Building information modelling
NazivNEM: Informationsmodellierung der Gebäude
VrstaStudija: B II - Stavbarstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uvod v 
informacijsko modeliranje stavb (BIM). Metode planiranja uporabe in uvajanja BIM 
03. Metode sodelovalnega dela in upravljanja BIM. Metode modeliranja 
konstruktivnih in nekonstruktivnih elementov stavb za različne potrebe po fazah 
projekta. Metode modelne analize za trajnostno projektiranje. Metode modeliranja 
sistemov stavb. Zagotavljanje kakovosti ter odpravljanje ovir pri uporabi BIM 
ter pregled aspektnih modelov ter ogrodij BIM. OpenBIM in protokoli za izmenjavo 
BIM 09. Standardizacija BIM pri projektih PAS, IFC, CIS2. Napredne tehnike 
parametrizacije BIM.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>BIM
 (Building information model) Informacijsko modeliranje stavb: konstrukcijski
 elementi, sestavi, izvlečki za potrebe različnih analiz. Izdelava študij
 izvedljivosti in analiza variant izvedbe na osnovi informacijskih modelov
 stavb. Izdelava parametričnih modelov in analiza Green Bim, študije na osnovi
 informacijskih modelov stavb (za preverbo količin, analizo materialov,
 energetsko analizo).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Pojasniti 
  osnovne koncepte informacijskega modeliranja stavb.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Pripraviti 
  študente na uvajanje in uporabo informacijskih modelov stavb.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Pripraviti 
  študente na analize informacijskih modelov za trajnostno gradnjo 
  stavb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Izdelati 
  shemo informacijskih modelov stavb.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Izdelati 
  konkreten informacijski model in pridobiti ustrezne podatke.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Uporaba 
  informacijskih modelov stavb za vizualizacijo, dokumentacijo in 
  analize.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Analitično 
  obravnavati izmenjavo informacijskih modelov in vlogo pri 
  komunikaciji.</p>Sposobnost
 sodelovanja z deležniki v projektu, ki temelji na informacijskih modelih 
stavb.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Eastman, C.M. 
2008. BIM Handbook, A Guid to Building Information Modelling. Boca Raton, 
CRC.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krygiel E., Bnies, 
B. 2008. Green BIM, Practice Integrated Sustainable Design with BIM. John Wiley 
&amp; Sons, Inc.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Levy, F. 2012. BIM 
in small-scale sustainable design. John Wiley &amp; Sons, Inc.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici.


Naziv: Praktično usposabljanje - B II - Stav.
KrajsiNaziv: BI-S-1l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B II - Stavbarstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja delo, 
ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Predvsem: se seznani z 
organizacijsko strukturo in tehnologijo gradbenega podjetja, se seznani s 
predpisi o varstvu pri delu in njihovi izvedbi v praksi, de seznani se z 
aktualnim dogajanjem v gradbenem podjetju, spozna menedžerski vidik dela v 
podjetju, dela na terenu – aktualnem gradbišču, oziroma v pisarni - samostojno 
opravi dela na aktualnem projektu pod vodstvom mentorja, razvija uporabo 
znanstvenoraziskovalnih metod v širšem spektru problemov v stroki, razvija 
kritične refleksije, socialne in komunikacijske zmožnosti za vodenje skupinskega 
dela, pokaže iniciativnost in samostojnost pri vodenju najzahtevnejših delovnih 
sistemov pod nadzorom mentorja.                                                                                                       </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Študent v okviru praktičnega 
usposabljanja spozna operativno delo v ciljnih poklicih in organizacijsko 
strukturo subjektov na področju gradbeništva.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Praksa, izvedena med izobraževalnim 
procesom, ima tudi motivacijski cilj ter namen.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Študent spozna dejavnike kariernega 
načrtovanja in razvoja in procese povezane s kariernim 
razvojem.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Študentu se omogoči samoevalvacijo 
kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese poklicne identifikacije v povezavi 
akademskega okolja in delovnih okolij.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Študent spozna značilnosti učenja na 
delovnem mestu in značilnosti delovnih okolij ter značilnosti opazovanja in 
registriranja delovnih procesov.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt;">Pridobljene kompetence:</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: 9.1pt;">- 
Obvladovanje uporabe in prenosa 
teoretičnih znanj, ki jih študent pridobi med študijem pri predavanjih, vajah 
ter seminarjih, v inženirsko prakso. </p>Sposobnost 
za povezovanje teorije in dela v praksi. 

Literatura:
<p>Viri so 
izbrani   v sodelovanju z mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine, 
ki so   predpisane in z njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično  
usposabljanje.  / </p><p>Resources are selected in 
collaboration with the supervisor of practical training in relation to the 
contents prescribed and disposed of by the organization conducting the practical 
training. &nbsp;                           </p><p>Interna in druga gradiva v delovni 
organizaciji.      </p><p>Smernice za praktično usposabljanje na 
Univerzi v Ljubljani. 2007. Ljubljana, UL. Dostopno na spletu.             </p><p>Govekar, Okoliš et.al. 2010. Praktično 
usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih praks. 
Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.                    </p><p>Učno gradivo v spletni 
učilnici.    </p>


Naziv: Digitalno načrtovanje - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-1l-Dn
NazivANG: Digital Design
NazivNEM: Digitale Planung
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
Vloge 
računalnika pri načrtovanju in modeli BIM. Orodja za konceptualno in detajlno 
načrtovanje. Obvladovanja okolij za digitalno načrtovanje. Ravnina in prostor, 
koordinatni sistemi in mreže. Pogledi, transformacije k.s. in elementov. 
Modeliranje teles, platonična telesa in telesa CSG. Modeliranje elem. stavb, 
knjižnice predmetov GDL. Programiranje geometrije na osnovi API. Modeliranje 
terena, operacije in As-built modeli. Površine teles, teksture, senčenje in 
svetloba. Animacija, Sončne študije in 4D modeli. 5D simulacija časovnih 
sprememb geometrije. Standardi, interoperabilnost in BIM menedžment. Napredna 
uporaba pogledov projekcije, kosovnice. Metode priprave in izmenjave 
dokumentacije. 

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati vlogo digitalnega načrtovanja v procesu graditve 
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati način delovanja programov za načrtovanje 
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati uporabo modelov za različne potrebe </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Izbrati pravo orodje za digitalno načrtovanje glede na vrsto 
objekta, kompleksnost in fazo projekta </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Samostojno izdelati model gradbenega objekta s ključnimi 
informacijami </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Uporabiti avtomatizacijo procesa načrtovanja glede na 
zahtevnost in obseg problema </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobnost uporabe geometrijskih podatkov v različne namene 
</p> 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">MITCHELL and 
McCULLOUGH M. 1995. Digital design media . - 2nd ed. - New York [etc.] : Wiley, 
cop. 1995. - XVI, 494 str., ilustr. ; 26 cm.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">CEROVŠEK T (2013) Prosojnice za predmet Digitalno Načrtovanje, 
Univerza v Ljubljani.</p>Učno 
gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Požarna odpornost konstrukcij - B - OG - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Og-1l-Pok
NazivANG: Fire Resistance of Structures
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošno o požarnem 
inženirstvu. Pregled osnovnih pojmov. EU gradbeni standardi in predpisi. Požarna 
obtežba. Modeli standardnih in realnih požarov. Ukrepi aktivne požarne zaščite. 
Evakuacijske poti. Ukrepi pasivne požarne zaščite. Vpliv visoke temperature na 
lastnosti konstrukcijskih materialov.</p>Določitev 
časovnega in krajevnega poteka temperature po konstrukciji. Posebnosti pri
 različnih materialih in tipih konstrukcij. Računsko ugotavljanje požarne
 odpornosti nosilnih konstrukcij skladno s standardi 
Evrokod.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati in 
razumeti obnašanje materialov, elementov in konstrukcij pri visokih 
temperaturah.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati in 
razumeti osnovne inženirske modele požarne obtežbe. Privzgojiti občutek za pomen 
aktivnih in pasivnih ukrepov požarne zaščite v luči socioloških, naselitvenih, 
ekonomskih in drugih faktorjev.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Vpeljati osnovna 
načela požarno varnega projektiranja lesenih, armiranobetonskih in jeklenih 
konstrukcij v skladu z ustreznimi deli gradbenih standardov 
(EVROKOD).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Navajati 
študente na določitev in predstavitev požarnih problemov, izbiro metode 
reševanja ter predstavitev in kritično oceno rezultatov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
terminologije, pomena in enot pomembnejših količin v požarnem 
inženirstvu.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost ocene 
požarne ogroženosti objekta ter načrtovanja ukrepov požarne zaščite s poudarkom 
na pasivni požarni zaščiti konstrukcij (zasnova konstrukcij, zaščitne 
obloge).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izbire primernega modela požarne obtežbe.</p>- 
Sposobnost uporabe poenostavljenih računskih metod za oceno požarne odpornosti
 enostavnih nosilnih konstrukcij.

Literatura:
Buchanan, A. H. 2005. Structural Design for Fire Safety, JohnWiley &amp; 
 Sons Ltd. Wald , F. et al. 2004. Vypočet požarni odolnosti stavebnih 
konstrukci.  Tehniška univerza v Pragi. Eurokod EN 1991-1-2 in požarni deli 
Eurokodov za  lesene, armiranobetonske in jeklene konstrukcije.             
             
            
     


Naziv: Ceste in promet - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-3l-cip
NazivANG: Roads and Traffic
NazivNEM: Strassen und Verkehr
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Prometna 
politika;&nbsp; planiranje in okolje; razdelitev cest; projektna dokumentacija; 
določitev prečnega prereza; horizontalni potek osi; vertikalni potek osi; 
prostorsko vodenje; preglednost; trenje; razširitve; odvodnjevanje; 
dimenzioniranje zgornjega ustroja; objekti; vrste križišč; kolesarski površine; 
peš površine; umirjanje prometa; mirujoči promet; prometna 
signalizacija.    
        
     </p>

Namen:
Cilji<BR>•&nbsp;Seznaniti s transportnimi sistemi ter 
s stvarnimi in predpisanimi pogoji za načrtovanje cest in spremljajočih ureditev 
ter tehničnimi rešitvami.<BR>Pridobljene kompetence<BR>•&nbsp;Sposobnost za 
samostojno izdelavo enostavnega projekta za cesto,<BR>•&nbsp;pridobitev 
sposobnosti za sodelovanje pri gospodarjenju s cestami in za skupinsko 
delo,<BR>•&nbsp;razumevanje metod&nbsp; in postopkov pri načrtovanju, 
projektiranju in gradnji.<BR> 

Literatura:
<p>Juvanc A. 2004. Temeljni pogoji za določanje cestnih   
 elementov. Ljubljana,&nbsp; UL FGG, PTI. </p><p>Juvanc A. 2004. Geometrijski elementi ceste in vozišča. Ljubljana, UL FGG, PTI.&nbsp;&nbsp;</p><p>Tehnični predpisi za projektiranje cest (domači in tuji).</p>


Naziv: Organizacija gradbenih del in poslovanje - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-3l-Ogdip
NazivANG: Organization of construction works and operation
NazivNEM: Organisation und Management der Bauarbeiten
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> Temeljni pojmi s 
področja organizacije, zgodovina in razvoj organizacije; - vloga, pomen in 
medsebojni odnosi posameznih udeležencev v procesu gradnje; osnovni viri za 
graditev;; proizvodni faktorji, produktivnost in; ekonomičnost gradnje; 
oblikovanje tehnološkega procesa osnove normiranja in plačevanja dela;osnove določanja 
cene gradbenega objekta (gradbene kalkulacije) in obračuna; študije dela in 
časa; osnove zagotavljanja kakovosti v gradbeni proizvodnji, 
industrializacija gradbeništva; projekt organizacije gradnje; predhodna preučevanja, 
pripravljalna dela, ureditev gradbišča;; organizacija vzdrževanja in prenove 
gradbenih objektov;proces graditve objekta od zasnove do konca življenjske 
dobe, spremljajoča zakonodaja; načela planiranja in vodenja, predstavitev metod 
planiranja; metoda mrežnega planiranja; izdelava spremljajočih planov virov in 
stroškov.                                                                                                   </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Seznaniti študente z osnovami organizacijske vede kot izhodišče za 
uspešno delovanje gradbenega podjetja.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Študentje se seznanijo s posebnostmi gradbene proizvodnje ter s 
procesnim pogledom na proizvodnjo, spoznajo povezavo in razmejitev tehnoloških 
in organizacijskih ukrepov, pomen organizacije v procesu graditve 
objektov.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Nadalje je cilj predmeta, da študentje spoznajo metode za 
oblikovanje in spremljanje dela (osnove študija časa in dela, normiranja in 
plačevanja dela) ter osnove določanja cene gradbenih objektov. Študentje 
osvojijo osnove planiranja in vodenja projektov.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Je sposoben povezovati znanja s 
področja</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >organizacije in tehnologije,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
zna 
uporabiti osvojeno znanje pri vodenju del od zasnove do uporabe 
objekta,</p>-&nbsp; zna 
praktično uporabiti osnovna znanja o planiranju in vodenju gradbenega projekta 
ter ta znanja ustrezno nadgraditi. 

Literatura:
•&nbsp;Rodošek, E. (1998). Osnove organizacije v 
gradbeništvu (1. natis). Fakulteta za gradbeništvo in 
geodezijo.<br>•&nbsp;Rodošek, E. (1985). Operativno planiranje. Fakulteta za 
arhitekturo, gradbeništvo in geodezijo.<br>•&nbsp;Pšunder, M. (2011). Operativno 
planiranje (2. dopolnjena izd.). Fakulteta za gradbeništvo.<br>•&nbsp;Gradbeni 
zakon GZ-1, Uradni list RS<br>•&nbsp;Pravilnik o gradbiščih, Uradni list 
RS<br>


Naziv: Praktično usposabljanje - B - VOI
KrajsiNaziv: B-Vik-3l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Izdelava hidroloških študij; izdelava 
hidravličnih računov manj zahtevnih objektov;&nbsp; izvedba terenskih 
meritev;&nbsp; izvajanje manj zahtevnih vodarskih del v okviru javne 
vodnogospodarske službe;&nbsp; sodelovanje na gradbiščih pri gradnji manj 
zahtevnih objektov;&nbsp; izdelava kartografskih podlag in prikazov za potrebe 
načrtovanja posegov v vodni prostor;&nbsp; sodelovanje v postopkih izdajanja 
soglasij za posege v prostor v javni upravi na lokalni in državni 
ravni.                                                          </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati operativno delo v ciljnih poklicih, organizacijsko 
strukturo subjektov na področju vodarstva in okoljskega inženirstva, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
vključiti se v delo javne komunalne in vodnogospodarske službe na 
državni ali lokalni ravni, v delo gradbenih in vodnogospodarskih podjetij, lahko 
tudi v delo v raziskovalnih ali izobraževalnih 
ustanovah,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
študent 
spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in procese povezane s 
kariernim razvojem,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
študentu 
se omogoči samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese poklicne 
identifikacije v povezavi akademskega okolja in delovnih okolij,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
študent 
spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in značilnosti delovnih okolij ter 
značilnosti opazovanja in registriranja delovnih 
procesov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>Kompetence, 
ki si jih študent pridobi s strokovno prakso, so pogojene z delovnim okoljem. 
Študent zna uporabiti in prenesti v prakso teoretična znanja, ki jih pridobi v 
času študija pri predavanjih, vajah ter terenskem pouku.&nbsp;&nbsp; 

Literatura:
<p>Viri so  izbrani 
 v sodelovanju z mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine,  ki so  
 predpisane in z njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično  
usposabljanje.  / Resources are selected in collaboration with the supervisor 
 of  practical  training in relation to the contents prescribed and disposed of 
 by  the  organization conducting the practical training. &nbsp;</p><p>Interna in druga gradiva v delovni 
organizaciji.      </p><p>Smernice za praktično usposabljanje 
na Univerzi v Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na 
spletu.             </p><p>Govekar, Okoliš et.al. 2010. 
Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih 
praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.                    </p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL 
FGG.      </p>


Naziv: Daljinsko zaznavanje v okoljskem gradbeništvu - B II -OG
KrajsiNaziv: BI-Og-1l-Dzvog
NazivANG: Remote Sensing in Environmental Civil Engineering
NazivNEM: Fernerkundung in Umwelt-Bauingenieurwesen
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Zgodovinski mejniki in razvoj daljinskega zaznavanja. 
Elektromagnetno valovanje.<br>Interakcija svetlobe z atmosfero in površjem. 
Delovanje slikovnih senzorjev. Letalski in satelitski snemalni sistemi. 
Digitalna slika, spektralni podpis. Interpretacija podob. Osnove digitalne 
obdelave slik. Predobdelava podob: georeferenciranje, prevzorčenje, popravki 
zaradi vpliva atmosfere in terena. Transformacije podob.<br>Klasifikacija podob: 
pikselska, objektna. Osnove aerolaserskega skeniranja. Državni topografski 
viri.<br>Satelitski sistemi in naročanje podatkov.<br>

Namen:
-&nbsp; Študenti pridobijo osnovna znanja o 
tehnologijah daljinskega zaznavanja s poudarkom na aplikacijah v okoljskem 
inženirstvu.<br>&nbsp;-&nbsp;&nbsp; Pridobijo naslednja znanja in kompetence: 
izbira, vsebinsko razumevanje in uporaba državnih topografskih izdelkov in baz, 
naročanje in uporaba satelitskih in letalskih podob ter lidarskih 
izdelkov.<br>        

Literatura:
Oštir, K. 2006. Daljinsko zaznavanje. Ljubljana, 
Založba ZRC.<br>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.<br>


Naziv: Hidravlično modeliranje - B II - OG
KrajsiNaziv: BI-Og-1l-Hm-BI
NazivANG: Hydraulic Modelling
NazivNEM: Hydraulische Modellierung
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
a. Sklop “Hidravlika nestalnega toka” <BR>- 
Predavanja:<BR>Nestalni tok s prosto gladino (vrste valov, osnovne Saint 
Venantove enačbe, metode reševanja – metoda karakteristik, eksplicitne in 
implicitne metode končnih razlik, začetni in robni pogoji, osnove 
dvodimenzijskih problemov, osnove in primeri <BR>gibanja nenewtonskih tekočin – 
snežni plazovi, drobirski tokovi). Vodni udar v ceveh pod tlakom (opis pojava, 
izpeljava dinamične in kontinuitetne enačbe, metoda karakteristik, začetni in 
robni pogoji, ukrepi za blažitev vodnega udara). Vodostani (opis, izpeljava 
kontinuitetne in dinamične enačbe, enačba nedušenega nihanja, metode reševanja, 
stabilnost vodostanov, vrste vodostanov, njihova izbira in način 
računanja).&nbsp; Teorija valov malih amplitud, analitične rešitve osnovnih 
enačb.<BR>- Vaje:<BR>Simulacije nestalnega toka, obratovalnih valov in vodnega 
udara. Laboratorijske meritve na fizičnem modelu vodostana.<BR>b. Sklop 
“Hidravlika II” <BR>- Predavanja:<BR>Stalni neenakomerni tok (zahtevni primeri 
robnih pogojev, opis programske opreme). Fizični hidravlični modeli (dimenzijska 
analiza, principi teorije podobnosti, distorzirani modeli, proces konstruiranja 
modela, kriteriji za izbiro fizičnega ali matematičnega modela). Modeliranje 
hidravličnih objektov (opis hidravličnih lastnosti posameznih objektov oz. 
naprav, njihovo modeliranje, robni pogoji in načrtovanje ter preverjanje 
tehničnih zahtev). Modeliranje zahtevnejših cevovodnih sistemov z orodji umetne 
inteligence (opis hidravličnih lastnosti, karakteristike elementov modeliranja 
in obratovalnih razmer, verifikacija-umerjanje-validacija modelov 
cevovodnih<BR>&nbsp;sistemov).<BR>- Vaje<BR>Laboratorijske vaje (modelna 
podobnost,<BR>osnove merilne tehnike in enostavni merilni sistemi, meritve na 
fizičnih modelih pregrad, usedalnikov ipd., hidravlično dimenzioniranje 
sistemov).<BR>Seminar<BR>Izdelava samostojne seminarske naloge, ki obsega: 
uporabo 1D ali 2D modela za račun zahtevnejšega primera neenakomernega toka v 
vodotoku ali hidravlično modeliranje&nbsp; zahtevnejšega cevovodnega sistema ali 
hidravlično modeliranje zahtevnejšega hidrotehničnega objekta.<BR>

Namen:
Cilji<BR>a. Sklop “Hidravlika nestalnega toka”<BR>- 
Nadgraditi znanje hidravlike stalnega toka s teoretičnimi osnovami in načini 
reševanja nestalnega toka s prosto gladino in nestacionarnih pojavov v ceveh pod 
tlakom.<BR>- Podati načine uporabe numeričnih modelov za simulacije poplavnih, 
obratovalnih in porušitvenih valov kot osnove za dimenzioniranje hidrotehničnih 
objektov.<BR>b. Sklop “Hidravlika II”<BR>- Spoznati zahtevnejše primere stalnega 
neenakomernega toka v odprtih vodotokih in v vodnogospodarskih sistemih ter 
njihova obratovalna stanja, z upoštevanjem specifičnih robnih pogojev.<BR>- 
Podati proces izdelave hidravličnih fizičnih modelov, prikaz ustreznih merilnih 
metod in opreme s podpornimi računalniškimi programi.<BR>- Nadgraditi osnovno 
znanje hidravlike z modeliranjem zahtevnejših hidravličnih objektov in 
naprav.<BR>- Podati načine hidravličnega modeliranja zahtevnejših sistemov, 
vključno z verifikacijo, kalibracijo in validacijo modelov.<BR>Kompetence<BR>a. 
Sklop “Hidravlika nestalnega toka”<BR>- Sposobnost pravilne definicije gonilnih 
sil, njim primerne izbire ustreznih osnovnih enačb in pravilne uporabe 
računalniških programov za določanje merodajnih količin pri nestalnih 
tokovih.<BR>- Sposobnost posploševanja in razumevanja sorodnih pojavov 
nestalnega toka s prosto gladino in v cevnih sistemih pod tlakom.<BR>b. Sklop 
“Hidravlika II”<BR>- Sposobnost oceniti, kdaj zadošča matematični model in kdaj 
je nujen fizični model.<BR>- Razumeti negotovost rezultatov fizičnega 
modeliranja oz. izračunov.<BR>- Obvladovanje procesov umerjanja, validacije in 
kritične ocene rezultatov matematičnih modelov ter prenosa s fizičnih modelov v 
naravo za najzahtevnejše primere tokov v hidrotehnični praksi.<BR>

Literatura:
 
Steinman, F. 2010. Hidravlika, učbenik. Ljubljana, UL 
FGG, str. 295.<BR>Rajar, R. 1980. Hidravlika nestalnega toka, univerzitetni 
učbenik. Ljubljana, UL FGG, str. 279.<BR>Ivetić, M. 1996. Računska hidraulika – 
tečenje u cevima. Beograd, Građevinski fakultet, str. 306.<BR>US Army Corps of 
Engineers: HEC-RAS.<BR>Dostopno na: <A href="http://www.hec.usace.army.mil/software/hec-ras">http://www.hec.usace.army.mil/software/hec-ras</A> 
.<BR>US Environmental Protection Agency: EPANET.<BR>Dostopno na: <A href="http://www.epa.gov/nrmrl/wswrd/dw/epanet.html">http://www.epa.gov/nrmrl/wswrd/dw/epanet.html</A> 
.<BR>


Naziv: Geotehnika okolja - B II
KrajsiNaziv: BI-Og-1l-Go
NazivANG: Environmental Geotechnics
NazivNEM: Umweltgeotechnik
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Uvod v geotehniko okolja: zgodovina 
geotehnike okolja, razlike v pristopih obravnave geoloških tal v klasični 
geotehniki in v geotehniki okolja. Zemljina kot prevodnik, izolator ali 
akumulator onesnaževal. Uvod v nesaturirano zemljino, karakteristična krivulja 
zemljina - voda. Viri radona v naravnem okolju. Hidrogeologija in transport 
kontaminantov v tleh. Alternativni materiali v gradbeništvu in geotehnika 
okolja. Raba alternativnih materialov- sekundarnih surovin kot zemljinam 
nadomestnih materialov in njihovi potencialni vplivi na okolje. Izluževalni in 
perkolacijski testi. Raba geosintetikov za zaščito okolja. Odlagališča odpadkov 
I: vrste odlagališč, izbor lokacije, konstrukcijska zasnova talnega ustroja, 
materiali za talni ustroj,&nbsp; stabilnost in deformabilnost odlagališča, zajem 
in odvajanje izcedne vode. Odlagališča odpadkov II: 
zapiranje odlagališč odpadkov, konstrukcijska zasnova pokrova, račun vodne 
bilance, lizimetri, kontrola odlagališča po zaprtju. Remediacija onesnaženih tal: metode prepoznavanja, strategije remediacije, 
tehnologije remediacije. Vrste in izvedbene značilnosti objektov za monitoring 
podzemne vode. Osnove iz geotermalne energije. Zakonodaja na področju geotehnike 
okolja, podzakonski akti, standardi.                                                                                                  </p><p>Vaje in terensko delo</p><p>Laboratorijske preiskave zemljin in 
odpadkov: presoja adsorpcijskih lastnosti, kationske izmenjalne kapacitete, 
nabrekalnega potenciala, strukturnega kolapsa. Laboratorijske preiskave 
nesaturiranih zemljin, retencijska krivulja, povezava prepustnosti, retencijske 
krivulje in Proctorjeve krivulje. Računi stabilnosti deponij odpadkov in 
pokrovov ter toka vode skozi pokrove in umetne bariere. Anizotropija 
vodoprepustnosti v tleh.                                             </p>

Namen:
<p>Cilji<br>- Razumeti pomen razlik med klasičnimi 
geotehničnimi zgradbami in zgradbami v geotehniki okolja.<br>- Nadgraditi 
osnovno znanje o lastnostih zemljin in o umetnih materialih v geotehniki ter o 
gibanju vode skozi zemljino s posebnim poudarkom na adsorpciji, kationski 
izmenjavi in retencijskih sposobnostih. <br>- Spoznati lastnosti odpadkov in 
lastnosti odpadkov sekundarnih surovin kot alternativnih materialov v 
gradbeništvu ter postopkih njihovega raziskovanja in ocenjevanja primernosti za 
rabo. <br>- Nadgraditi osnovna znanja o gibanju vode v tleh z znanji o gibanju 
polutantov v tleh.<br>- Podati temeljna znanja o načrtovanju, gradnji ter 
zapiranju odlagališč odpadkov, o ščitenju tal na območju odlagališč in prometnic 
in o sanaciji in remediaciji rudniških in industrijskih jalovišč in 
kontaminiranih tal. <br>- Spoznati objekte za opazovanje podzemne vode in 
specifiko njihovega načrtovanja, izvedbe in vzdrževanja. <br>Pridobljene 
kompetence: <br>- sposobnost projektiranja, nadzorovanja gradenj in zapiranja 
deponij odpadkov, jalovišč, sanacije onesnaženih tal in opazovanja,<br>- 
sposobnost vodenja aktivnosti za raziskovanje na področju opuščenih, aktivnih 
ali novih objektov, ki imajo pomembne vplive na okolje, <br>- sposobnost 
načrtovanja monitoringa kontaminacije,<br>- sposobnost odločanja o tehnični in 
okoljski primernosti rabe alternativnih materialov v nizkih gradnjah.</p>
<p>&nbsp;</p> 

Literatura:
Van Impe, W.F., Bouazza, A., 1996. Fundamentals of 
Environmental geotechnics. Ghent State University.<br>Evrokod 7-2: Preiskovanje 
in preskušanje tal.<br>Daniel E. D. 1993. Geotechnical Practice for Waste 
Disposal. Chapman&amp;Hall.<br>Salomons, W. in Forstner, U. 1993. Environmental 
Management of Solid Waste. Dredged Material and Mine Tailings. 
Springer-Verlag.<br>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.<br>


Naziv: Vodnogospodarski sistemi - B II - OG
KrajsiNaziv: BI-Og-2l-Vs-BI
NazivANG: Water Management Systems
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
﻿




Predavanja Umestitev vodnega gospodarstva (VG) v standardno klasifikacijo 
 dejavnosti in objektov. Zasnova VG sistemov in ureditev, VG načela, cilji in 
 naloge (v javnem interesu), pristopi k gospodarjenju z vodami. Institucionalni 
 okvirji VG, organizacijska struktura subjektov, politika do voda in pravni 
 status voda, primerjava s tujimi oblikami organiziranosti. Zasnova nadzora, 
 monitoringa in podatkovnih virov ter skladnost z zadevnimi EU direktivami. 
 Celostno gospodarjenje z vodami, razvojne poti VG sistemov in ureditev, 
navezava  z varovalnim, sektorskim in prostorskim načrtovanjem ter načrtovanjem 
finančnih  virov. Seminar Analiza zasnove izbranega VG sistema, določanje 
relacij med  primarno in podrejeno rabo, lastniška razmerja in upoštevanje 
območij s pravnimi  režimi, SWOT analiza upoštevanja načel celostnega 
gospodarjenja z vodami. Vaje Zasnova izbranega VG sistema, ugotavljanje virov 
možne skladne in nasprotujoče  primarne in podrejenih rab ter ocena iz tega 
izvirajočih nevarnosti, tehnična  interpretacija vsebin obravnavanega pravnega 
režima, vrste monitoringov in možno  spremljanje stanja – uporaba podatkovnih 
baz in GIS orodij. Terensko delo Terenska prepoznava zasnove in gradnikov VG 
sistema, zaznavanje skladne in  nasprotujoče primarne in podrejenih rab, analiza 
vpliva hipotetične spremembe  pravnega režima in analiza potrebnih vsebin 
obratovalnega monitoringa.          
            
          
          
         
          
           
         
          
           
         
           
           
         
          
           
         
        

Namen:
 
Cilji<br>- Spoznavanje organizacijske in 
institucionalne strukture gospodarjenja z vodami, nalog VG sistemov in ureditev 
ter njihove povezanosti z rabami voda, rabo prostora in antropogenimi 
dejavnostmi.<br>- Razumeti umeščanje v prostor, poznati pogoje vodne 
infrastrukture na delovanje infrastrukture drugih resorjev na vodah (plovba, 
kmetijstvo ipd.) in usklajevanje skupne in posebne rabe voda.<br>Kompetence<br>- 
Znati analizirati primarne in podrejene (sekundarne) cilje VG sistemov, določati 
interakcije z naravnim in grajenim okoljem ter drugimi infrastrukturami, 
določati obratovalne razmere ter <br>primernost in uspešnost VG sistemov v 
različnih fazah življenjskega cikla.<br>- Sposobnost presoje robnih pogojev, 
delovanja ter zanesljivosti VG sistemov in ureditev.<br>

Literatura:
﻿




Matičič, Brane, Steinman, Franci. 2006. Irrigation sector reform in 
 Central and Eastern European Countries: Slovenian Report. V: DIRKSEN, Wolfram 
 (ur.), HUPPERT, Walter (ur.). Irrigation sector reform in Central and Eastern 
 European countries: with the contributions from the ICID national committees of 
 Bulgaria, Czech Republic, Germany, Hungary, Macedonia, Poland, Romania, Russia, 
 Slovenia and Ukraine. Eschborn: Deutsche Gesellschaft für Technische 
 Zusammenarbeit (GTZ); New Delhi: International Commission on Irrigation and 
 Drainage (ICID), str. 447-527, graf. prikazi.  Djordjević, B. 1990. 
 Vodoprivredni sistemi, Naučna knjiga, 498 str. Journal of Water Resources 
 Planning and Management (izbrani članki – 2013 in prej). Water Management in 
the  Czech Republic. 2012. Spletna stran: Ministry of Agriculture of the Czech 
 Republic. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.           
          
           
           
         
        
         
          
          
             
           
        


Naziv: Geodezija v inženirstvu I - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-3l-GviI
NazivANG: Engineering surveying I
NazivNEM: Bautechnische Vermessung I
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predavanja:Naloge 
geodezije v inženirstvu. Trendi 
v geodeziji v inženirstvu. Vrste geodetskih del pri gradnji objektov. Standardi 
v geodeziji v inženirstvu. Merska natančnost in dovoljena odstopanja. - Merjenje 
in zakoličevanje dolžin. Merjenje in zakoličevanje kotov (vpliv pogreška 
centriranja na merjenje in zakoličevanje kotov). Metode zakoličevanja točk in 
analiza natančnosti, zakoličevanje vmesnih točk na osi, podaljševanje osi. 
Geodetska dela pri nizkih gradnjah. Glavni elementi in zakoličevanje glavnih in 
detajlnih točk linijskega objekta. Zakoličevanje višin. Računanje 
volumnov.</p>
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Vaje:Prenos 
višine skozi vertikalni jašek. Precizni nivelman. Določitev optimalnega števila 
stojišče določitve višinske razlike z metodo trigonometričnega višinomerstva. 
Elaborat za zakoličevanje 
točk glavne zgradbe Jeklarne 2 (metode zakoličevanja točk in ocena 
natančnosti).&nbsp; Uporaba programske 
opreme sodobnih elektronskih tahimetrov za potrebe geodezije v inženirstvu. 
Stacioniranje 
linijskih objektov. &nbsp;Računanje 
volumnov.</p>

Namen:
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;" class="MsoNormal">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študenti se seznanijo z osnovnimi pojmi s področja geodezije v 
  inženirstvu. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznanijo se z nalogami in vlogo geodeta v različnih fazah 
  izgradnje objekta. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznajo zakoličevanjehorizontalnih kotov, dolžin in višin. 
  </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznanijo se z vplivi posameznih pogreškov, ki so prisotni pri 
  zakoličevanju kotov, dolžin in višin. Spoznajo različne metode zakoličevanja 
  točk, zakoličevanja vmesnih točk na osi in podaljševanje osi. Spoznajo, kako 
  ocenimo natančnost zakoličevanja točk z različnimi metodami. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Seznanijo se z glavnimi elementi, ki sestavljajo trase linijskih 
  objektov in vlogo geodeta pri izgradnji linijskih objektov. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznajo metode računanja volumnov zemeljskih mas linijskih in 
  ploskovnih objektov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznavanje temeljnih vsebin in pojmov povezanih z geodezijo v 
  inženirstvu.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznati metode zakoličevanja točk in razumeti analizo natančnosti 
  zakoličevanja točk.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Poznati metode določevanja volumnov zemeljskih 
  mas.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Navajati 
študente na samostojno delo.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bell, F. 1993: Surveying &amp; 
Setting Out Procedures, Averbury, Aldershot, ZDA: 276 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kavanagh, B. F. 2007: Surveying 
with Construction Applications, Sixt Edition, Pearson Prentice Hall, Upper 
Saddle River, ZDA: 671 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2000: Handbuch Ingeniergeodaesie,Grundlagen, 3. 
Voellig neubearbeitete und erweiterte Auflage, Herbert Wichman Verlag, 
Heidelberg, Nemčija: 642 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schofield, W., Breach, M. 2007: 
Engineering Surveying, Sixth Edition, Elsevier, Oxford, GB: 622 str.</p>
<p>Uren, 
J., Price, W.F. 2006: Surveyng for engineers, 4th Edition, Palgrave Macmillan,
 Hampshire, GB: 824 
str.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Matematika III - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-MI
NazivANG: Mathematics III
NazivNEM: Mathematik III
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> Predavanja</p>
<p>Linearni in evklidski prostori: linearna neodvisnost, baza, 
linearna preslikava, ničelni prostor in zaloga vrednosti, matrična predstavitev, 
prehodna matrika, rang, lastne vrednosti in lastni vektorji, skalarni produkt, 
norma, ortogonalnost, Gram-Schmidtova ortogonalizacija, pravokotna projekcija 
(vektor najboljše aproksimacije), Fourierovi koeficienti, metoda najmanjših 
kvadratov, predoločeni sistemi, normalna enačba, regresijska 
premica.Numerična linearna algebra: numerično računanje in napake, 
linearni sistemi, matrični razcepi: LU, QR, SVD.Teorija grafov: matrična predstavitev, izomorfnost, pot, cikel, 
sprehod, vpeto drevo, Hamiltonov in Eulerjev cikel, problem najkrajše pot, 
uteženi graf, Kruskalov in Dijkstrov algoritem.Navadne diferencialne enačbe: linearna DE n-tega reda, LDE s 
konstantnimi koeficienti, linearni sistem DE 1. reda, matrična rešitev začetnega 
problema, robni problem.Osnovno o parcialnih diferencialnih enačbah: enačbe matematične 
fizike, nihanje strune, d'Alembertova rešitev.</p>
<p>Vaje</p>
<p>Praktične 
vaje iz obravnavanih vsebin.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- nadgraditi 
pridobljeno matematično znanje</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- omogočiti 
razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo strokovni 
predmeti</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- usposobiti 
za kritične presojo podatkov in dobljenih računskih rezultatov</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Pridobljene 
kompetence</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- sposobnost 
abstraktne formulacije konkretnih problemov</p>- 
krepitev smisla za sistematičnost, jasnost in preciznost 
formulacij

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J.W. Demmel, Uporabna numerična 
linearna algebra, DMFA Slovenije, 2000.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">V. Lampret, Matematika 1 - prvi 
del: Preslikave, števila in vektorski prostori, FGG, Ljubljana 2013.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">S. J. Leon, Linear Algebra With 
Applications, Prentice Hall, Pearson International Edition 2006.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">I. Vidav, Višja matematika II, 
III; DMFA Slovenije, Ljubljana, 1987.</p>
<p>Wilson,
 Watkins, Uvod v teorijo grafov, DMFA Slovenije, Ljubljana 
1997.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Daljinsko zaznavanje in fotogrametrija II - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-DzifI
NazivANG: Remote Sensing and Photogrammetry II
NazivNEM: Fernerkundung und Photogrammetrie II
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Metode kalibracije fotoaparata: 
kalibracija s testnim poljem, samokalibracija; različni matematični modeli: 
kolinearni model, direktna linearna transformacija, projektivni model; praktični 
primeri. Napredni postopki aerotriangulacije (AT): avtomatizirana AT, z GNSS 
podprta AT, integrirana orientacija senzorjev; direktna orientacija; faze 
postopka aerotriangulacije: načrtovanje projekta, vhodni podatki, obdelava in 
analiza rezultatov. Fotogrametrični zajem topografskih podatkov za izgradnjo 
topografske zbirke podatkov. Zagotavljanje in kontrola kakovosti v 
fotogrametričnih projektih. Načrtovanje                                                              </p><p>fotogrametričnih 
 projektov. Aktualni satelitski sistemi za  zajem podatkov zemeljskega površja 
in  naročanje podob s poudarkom na  visokoločljivostnih sistemih. Aerolasersko  
skeniranje: fizikalne lastnosti  laserskega žarka, sestavni deli sistema, glavne 
 faze zajema in obdelave,  izdelki in njihova uporaba. Izdelava digitalnih 
modelov  reliefa iz virov  daljinskega zaznavanja in fotogrametrije: tehnologije 
za  izdelavo, postopki  izdelave, kakovost izdelkov; dostopni državni viri. 
Postopek  objektne  klasifikacije in njene aplikacije: primerjava s pikselsko  
klasifikacijo,  segmentacija, kakovost klasifikacije. Mobilni merski sistemi:  
njihove  značilnosti, sestavni deli, potek dela, izdelki in njihova uporaba.  
 Terestrično  lasersko skeniranje v povezavi s fotogrametrijo. Izbrani primeri 
iz  domače  prakse.</p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- študenti razširijo in poglobijo znanje, ki je 
potrebno za obvladovanje kompleksnih projektov za zajem 
podatkov z različnimi metodami daljinskega zaznavanja in fotogrametrije.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- načrtovanje projektov na področjih daljinskega zaznavanja in 
fotogrametrije</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- upoštevanje meril kakovosti za izvedbo projektov in kontrolo 
rezultatov.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- kalibracija fotoaparata in izvedba različnih metod za izračun 
parametrov zunanje orientacije posnetkov</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- zajem topografskih podatkov iz različnih virov daljinskega 
zaznavnaja</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- obdelava in uporaba podatkov aerolaserskega 
skeniranja</p>- 
naročanje, obdelava in uporaba satelitskih podob za zajem prostorskih 
podatkov        
         
  

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vosselman, G., Maas, H.G. 2010. 
Airborne and terrestrial laser scanning. Whittles publishing.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Shan, J., Toth, C.K. 2008. 
Topographic laser ranging and scanning – Principles and Processing. CRS 
Press.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraus, K. 2007. Photogrammetrie, 
Geometry from Images and Laser Scans, 2nd edition. Walter de Gruyter.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraus, K. 1997. Photogrammetry, 
Vol. 2: Advanced methods and applications. 4. izdaja, Dümmler.</p>
<p>Dodatna
 literatura, ki je študentom dostopna preko spletne učilnice predmeta. /
 Additional literature which is available to students in the faculty website
 classroom 
application.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Množično vrednotenje nepremičnin - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-Mvn
NazivANG: Mass Real Estate Valuation
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Teorija ocenjevanja vrednosti 
nepremičnin in splošna načela (uvodna predstavitev problematike, posamično in 
množično vrednotenje nepremičnin, urbana in ruralna območja, stavbe). 
Spremljanje trga nepremičnin, osnovne značilnosti trga nepremičnin, vrste 
transakcij, postopki transakcij nepremičnin, zakonska določila in omejitve. 
Zgodovinski razvoj množičnega vrednotenja nepremičnin, računalniško podprti 
sistemi. Sistem množičnega vrednotenja nepremičnin - organizacija množičnega 
vrednotenja nepremičnin, tržni podatki o transakcijah nepremičnin in analiza 
prodaj, geodetski in drugi podatki o objektih vrednotenja, splošni procesi 
množičnega vrednotenja. Pojmovna zasnova posameznih modelov množičnega 
vrednotenja, izdelava modela vrednotenja, umerjanje (kalibracija) modela, 
preverjanje (analiza) modela, določitev posplošene tržne vrednosti. Programska 
oprema in ustrezne zbirke podatkov za množično vrednotenje nepremičnin, 
predstavitve podatkov in dostopnost (medmrežje in splet), zakonodaja in 
predpisi, standardizacija področja. Vrednotenje kmetijskih zemljišč in gozdov, 
katastrska klasifikacija, določevanje proizvodne sposobnosti tal – bonitiranje. 
Množično vrednotenje nepremičnin v Sloveniji, zakonodaja in standardi. Množično 
vrednotenje nepremičnin v GIS, analize površja in polj, interpolacijske metode, 
deterministične metode, geostatistične metode.&nbsp;                                                                                                                                                    </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- 
razumevaje temeljnih pojmov na področju teorije ocenjevanja vrednosti 
nepremičnin ter množičnega vrednotenja;</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- razumevanje osnovnih konceptov analize nepremičninskega trga ter 
oblikovanja modelov za ocenjevanje tržne vrednoti 
nepremičnin;</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- spoznavanje tehnik množičnega vrednotenja 
nepremičnin;</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- razumevanje osnovnih konceptov ocenjevanja pridelovalne 
sposobnosti tal;</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- razumevanje vloge temeljnih nepremičninskih evidenc pri množičnem 
vrednotenju nepremičnin.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- poznavanje 
tehnik za množično vrednotenje nepremičnin ob upoštevanju zakonskih podlag, 
tehnologije GIS in razpoložljivih prostorskih podatkov;</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
usposobljenost za izvajanje analiz nepremičninskega trga in množičnega 
vrednotenja nepremičnin;</p>- 
sposobnost kritično ovrednotiti inženirski razvojni proces in izvedbene korake 
pri množičnem vrednotenju.

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gloudemans, R.J., 1999. Mass 
Appraisal of Real Propoerty. IAAO.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Malczewsky, J. 1999. GIS and 
Multicriteria Decision Analysis. John Wiles &amp; Sons.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schmitz, A., Brett, D. L., 2001. 
Real Estate Market Analysis. Washington, Urban Land Institute.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Slovenska zakonodaja, pravilniki 
s področja evidentiranja nepremičnin in množičnega vrednotenja: Uradni list RS: 
www.uradni-list.si</p>
<p>Lisec, 
A. 2014. Množično vrednotenje nepremičnin. Spletna učilnica UL FGG. Ljubljana, 
UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Analize prostorskih podatkov - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-App
NazivANG: Spatial Data Analysis
NazivNEM: Raumdatenanalyse
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">Pregled vsebine predmeta, izrazoslovje in izbrana 
literatura,Vektorski in rastrski podatki – primerjava, prednosti, 
slabosti,Pregled prostorskih analiz – razvoj in opredelitev prostorskih 
analiz,Izvajanje prostorskih analiz v sistemu GIS,Pregled delitve prostorskih analiz,Operatorji pri prostorskih analizah,Uvod v geostatistične analize in prostorsko 
statistiko, 
Obdelava rastrskih slojev – logične operacije, matematična 
algebra,Analiza vektorskih podatkov – topologija, algebra, prekrivanje 
podatkov, Analize gostote, razdalje in smeri,Analize sosedstva, mrežne analize</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">Izločanje vrednosti in poizvedbe,Posploševanje vrednosti,Modeliranje ploskev – pregled metod, lastnosti interpolacijskih 
metod,Metoda kriging,Izdelava izolinij,Triangulacija z optimizacijo,Prikazi prostorskih podatkov,Trirazsežna predstavitev terena in prostorskih 
objektov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">Animirani prikazi prostorskih ploskev</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">Vaje</p>Na
 izbranem območju obravnave prikazati načine in tehnike od pridobivanja
 prostorskih podatkov, urejanja, do ustrezne analize podatkov in upodobitve
 rezultatov ter njihove interpretacije. Doseči razumevanje posameznih 
teoretičnih sklopov in obravnavanih procesov v prostoru.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;">Poznavanje&nbsp;osnov 
prostorskih analiz</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Usposobljenost&nbsp;za&nbsp;izvajanje 
prostorskihanaliz v ustreznem 
orodjuGIS</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Uporaba analize 
prostorskih podatkov za reševanje specifičnih problemov</p>Usposobiti 
študente&nbsp;za&nbsp;samostojnoizvajanjeinuporabo 
analizprostorskih 
podatkov

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Prosojnice predavanj, navodila za 
vaje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Graser, Anita.&nbsp;Learning 
Qgis. Birmingham: Packt Publishing, 2014.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lawhead, Joel.&nbsp;Learning 
Geospatial Analysis with Python: An Effective Guide to Geographic Information 
System and Remote Sensing Analysis Using Python 3. Birmingham, UK: Packt 
Publishing, 2015.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mitchell, Andy. The Esri Guide to 
Gis Analysis. Redlands, Calif: ESRI, 2012.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;">Tomlin, 
C D.&nbsp;Gis and Cartographic Modeling. , 2013.</p>    
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 115%;"><br></p>


Naziv: Geodetski merski sistemi - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-Gms
NazivANG: Geodetic Measuring Systems
NazivNEM: Geodätische Messsysteme
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Uvod: pomen merske tehnike danes, 
razdelitev geodetskih merskih sistemov        </p><p>Nivelirji: razvoj, digitalni nivelir 
– princip delovanja, zagotavljanje kakovosti, uporaba – statične in kinematične 
meritve.              </p><p>Tahimetri: razvoj, zgradba, tehnične 
osnove za razvoj avtomatskih elektronskih tahimetrov.         </p><p>Teodolit: pogreški, priprava za 
merjenje, viziranje – natančnost, učinkovitost, kalibracija, preizkus sistemov 
APT, AIT.             </p><p>Razdaljemer: pogreški, 
natančnost;kalibracija (preizkus frekvenc, ločljivost, ničelna točka); merjenje 
brez uporabe reflektorjev .            </p><p>Tahimeter: statična merjenja 
(princip, primeri: metalne konstrukcije, geomehanske raziskave, visoki objekti, 
žerjavne proge, TPS v atletiki); kinematična merjenja.                 </p><p>Kombiniranje meritev sistemov TPS in 
GNSS: Leica, Trimble, Topcon. TLS - Terestrični laserski skenerji: uvrstitev tehnologije in tehnične omejitve, strategija snemanja 
objektov     </p><p>Osnovni princip merjenja, laserski 
skener kot več senzorski sistem – zgradba, svetlobni žarek kot tipalo, merjenje 
dolžin, odklon smeri in merjenje geometričnih merskih vrednosti, 
tarče.                        </p><p>Razdelitev terestričnih laserskih 
skenerjev. Terenski zajem – meritev: instrumentarij in dodatna oprema, 
zagotovitev registracije, georeferenciranje.              </p><p>Obdelava skenogramov: vizualizacija, 
organizacija podatkov, segmentacija, registracija. Kalibracija: kalibracija komponent, sistemska kalibracija. 
Uporabnost. IFM - Interferometrija      </p><p>Michelsonov interferometer, 
dvofrekvečni interferometer IFM, absolutna 
interferometrija ADM, krogelni reflektor. Merjenje 
linearnih in kotnih vrednosti z interferometri: interferometer kot dolžinski 
etalon, merjenje zasukov, kinematične meritve.         </p><p>Laserski sledilnik: princip 
delovanja, pregled proizvodov na trgu z glavnimi tehničnimi značilnostmi, 
primeri uporabe, multisenzorski sistemi: laserski sledilnik + TLS + robot + 
videogrammetrija.                       </p><p>Vaje</p><p>Reševanje praktičnih problemov iz 
geodetske prakse     </p>

Namen:
<p class="Vsebina" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 14.3pt 0pt 0cm; mso-add-space: auto;">- spoznati 
najsodobnejše geodetske merske 
sisteme</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 14.3pt 0pt 0cm; mso-add-space: auto;">- 
spoznati 
postopke nadzora nad delovanjem 
sodobnih geodetskih merskih sistemov</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 14.3pt 0pt 0cm; mso-add-space: auto;">- spoznati postopke 
kalibracij geodetskih&nbsp; merskih 
sistemov</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 14.3pt 0pt 14.2pt; mso-add-space: auto;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 14.3pt 0pt 2.45pt;">Kompetence</p>- 
sposobnost presoje uporabnosti in 
primernosti 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 5.1pt 0pt 0cm;">geodetskega merskega 
sistema za rešitev določenega problema</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 5.1pt 0pt 0cm;">- sposobnost uporabe najsodobnejše merske 
tehnologije</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 5.1pt 0pt 0cm;">- prepoznavanja instrumentalnih merskih napak 
in načina odpravljanja le teh</p>- 
obvladovanje postopkov kalibracij geodetskih merskih sistemov 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Joeckel R., Stober M., Huep W. 
(2008). Elektronische Entfernungs- und Richtungsmessung und ihre Integration in 
aktuelle Positionierungsverfahren. Heidelberg, Herbert Wichmann 
Verlag.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj D. (2005). Merjenje dolžin 
z elektronskimi razdaljemeri, UL, FGG, Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schlemmer H. (1996). Grundlagen 
der Sensorik. Heidelberg, Herbert Wichmann Verlag.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vosseman, G. and Maas, H.-G. 
(2010). Airbone and terrestrial laser scanning. Dunbeath; Boca Raton, Whittels 
Publishing; CRC Press</p>
<p>Spletni
 viri proizvajalcev sodobne geodetske merske 
tehnike.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Večpredstavnostna kartografija - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-Vk
NazivANG: Multimedia Cartography
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vloga kartografije. Mediji kart. 
Večpredstavnost, pomen in razvoj. Elementi večpredstavnostne kartografije. 
Oblikovanje večpredstavnostnih kart. Kartografska upodobitev v 
večpredstavnostnem okolju. Interaktivnost. 3D v kartografiji. Znakovni in 
realistični prikazi. Dinamične karte. Animacije. Standardi, protokoli. Digitalni 
globusi. Večpredstavnostni atlasi. Navidezna resničnost (v planiranju). 
(Prostorske) igre. Napredna (izboljšana) resničnost. E-učenje. Prostorsko 
časovna kocka. Lokacijske storitve (LBS). Individualne karte. Fantazijske karte 
in kiberprostori. Prihodnost kartografije.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p>Trirazsežni
 model objekta in trirazsežna karta, prelet nad 3D 
sceno&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;">študenti 
  spoznajo vrste, možnosti oblikovanja in načine uporabe sodobnih kartografskih 
  prikazov, ki vključujejo različne večpredstavnostne vložke</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;">s 
  predmetom dobijo študenti kompetence, ki jim omogočajo oblikovanje in izdelavo 
  najrazličnejših oblik sodobnih kartografskih prikazov za različne 
  uporabnike</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">poznajo
 celoten postopek izdelave in uporabe večpredstavnostnih kart</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -2.8pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cartwright, W. E., Peterson, M. 
P. and Gartner, G . 2007. Multimedia Cartography.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gartner, G., Rehrl, K.&nbsp; 
2009. Location Based Services and Telecartogpraphy II, Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Taylor D.R.F (Ed.) 2005: 
Cybercartography: theory and practice. Elsevier, Amsterdam.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraak, M. J. and Ormeling, F. J. 
2011.Cartography visualization of spatial data. New York, Guildford 
Press.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Geodezija v inženirstvu II - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-2l-Gvi
NazivANG: Engineering Surveying II
NazivNEM: Bautechnische Vermessung II
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Osnove projektiranja prometnic in 
izračun prostornin zemeljskih mas. Merske tehnike in metode v geodeziji v 
inženirstvu (grezenje, fotogrametrija v geodeziji v inženirstvu, uporaba laserja 
v geodeziji v inženirstvu in lasersko skeniranje). Geodetska dela pri izgradnji zahtevnih objektov:                              </p><p>- premostitveni objekti: vrste in 
razdelitev premostitvenih objektov, geodetske in hidrografske podlage za 
projektiranje, geodetska mreža za zakoličevanje premostitvenega objekta, 
kontrolne meritve,                     </p><p>- predori: razdelitev predorov, 
nadzemna in podzemna geodetska mreža za zakoličevanje predorov, usmerjanje 
strojev za vrtanje predora (TBM), ocena natančnosti preboja, kontrolne 
meritve,                      </p><p>- kontrola geometrije montažnih 
elementov: dovoljena odstopanja, obdelava merskih vrednosti,         </p><p>- montažnih in jeklenih konstrukcij: 
zakoličevanje montažnih in jeklenih konstrukcij, kontrolne meritve, geodetska 
dela pri montaži strojne opreme,                 </p><p>- kontrola premikov objektov v 
prostoru in deformacij objektov: stabilizacija točk geodetske mreže in točk na 
objektu, geodetske mreže za določitev premikov in deformacij na 
objektu.                         </p><p>Vaje</p><p>Izračun volumnov deponij na osnovi 
geodetskega posnetka ter zajema podatkov z brezpilotnimi plovili. Trasiranje lokalne ceste in izračun prostornin zemeljskih mas 
linijskih objektov. Določitev vertikalnih premikov v 
mestni nivelmanski mreži. Prostorski urez. 
Pravokotnost in vertikalnost objektov. Kontrolne meritve v strojništvu.            </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- študenti se seznanijo z različnimi geodetskimi deli in merskimi 
metodami, ki jih izvajamo pri izgradnji zahtevnih 
objektov.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 12.1pt; tab-stops: 14.2pt; mso-pagination: none; mso-line-height-rule: exactly;">- razumevanje osnovnih razlik pri izvajanju geodetskih del za 
potrebe izgradnje predorov, premostitvenih objektov ali pri montaži jeklenih 
konstrukcij.</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 0cm 0pt 2.45pt;"></p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- poznavanje 
geodetskih del pri izgradnji zahtevnih objektov</p>
<p class="TableParagraph" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- poznati posebne merske metode, ki 
jih</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">uporabljamo v 
geodeziji v inženirstvu     </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- 
poznati metode določevanja premikov objektov v 
prostoru</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- 
privajanje študentov na samostojno 
delo.</p>            
         
    

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2008: Handbuch Ingeniergeodaesie, Ingenieurbau, 
Herbert Wichman Verlag, Heidelberg, Nemčija: 334 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kavanagh, B. F. 2007: Surveying 
with Construction Applications, Sixt Edition, Pearson Prentice Hall, Upper 
Saddle River, ZDA: 671 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schofield, W., Breach, M. 2007: 
Engineering Surveying, Sixth Edition, Elsevier, Oxford, GB: 622 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uren, J., Price, W.F. 2006: 
Surveyng for engineers, 4th Edition, Palgrave Macmillan, Hampshire, GB: 824 
str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Moeser, M., Mueller, G., 
Schlemmer, H., Werner, H. 2002: Handbuch Ingeniergeodaesie, Strassenbau, 2. 
Voellig neubearbeitete und erweiterte Auflage, Herbert Wichman Verlag, 
Heidelberg, Nemčija: 292 str.&nbsp;</p>
<p>Welsch,
 W., Heunecke, O., Kuhlmann, H. 2000: Handbuch Ingeniergeodaesie, Auswertung
 geodaetischer Ueberwachungsmessungen, Herbert Wichman Verlag, Heidelberg,
 Nemčija: 507 
str.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Prostorska statistika - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-2l-Ps
NazivANG: Spatial Statistics
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Pomen in uporaba prostorske 
statistike, vrste prostorskih podatkov. Nekaj primerov uporabe – opisno. Pregled osnov verjetnostnega računa. Definicija slučajnih 
spremenljivk, vektorjev, slučajnih funkcij. Generiranje vzorcev slučajnih 
spremenljivk in vektorjev. Inverzna metoda, metoda sprejema/zavrnitve. 
Generiranje vzorcev slučajnih vektorjev, korelirane slučajne spremenljivke. 
Metoda Monte Carlo, simulacije, uporaba, zmanjševanje variance. Definicija 
osnovnih momentov slučajnih spremenljivk (srednja vrednost, varianca, 
kovarianca) ter ustreznih vrednosti za slučajne funkcije (kovariančna funkcija, 
variogram). Definicija stacionarnosti slučajnih polj in procesov, prostorske 
neodvisnosti, primeri. Definicija razdalj med točkami, Evklidova, 
Mahalanobisova, razdalja Manhattan, razdalja v času potovanja, v dolžini poti, 
višini stroškov, po številu sosedov. Geostatistični podatki: definicija, 
primeri. Analiza geostatističnih podatkov: definicija in uporaba razsevnega 
grafa. Definicija in pomen vzorčnega variograma, kovariančne in korelacijske 
funkcije, kros- korelacijske funkcije. Moranov indeks, Gearyjevo razmerje, 
preizkušanje domnev o prostorski odvisnosti. Krigiranje, ideja, načini 
krigiranja. Preprosto krigiranje. Običajno krigiranje, krigiranje s trendom. 
Razlike in prednosti različnih metod. Prostorski vzorci, tipi podatkov, primeri. 
Definicija središčnega elementa, prostorska razporeditev, srednja linearna smer. 
Analiza po kvadratih, analiza po najbližjih sosedih. Prostorska regresija, 
linearna regresija, metoda najmanjših kvadratov. Pomen prostorske, geografsko 
utežene regresije. Osnove generiranja slučajnih polj in procesov na osnovi 
krigiranja in avtokorelacijskih funkcij.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp; 
Razumeti pomen prostorskih 
podatkov.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp; 
Spoznati in razumeti statistične 
metode.</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp; 
Spoznati in razumeti tehnike za 
upodobitev, raziskovanje in modeliranje prostorskih 
podatkov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;">-&nbsp; 
Študent zmore odločiti o primernosti 
statistične metode pri delu s prostorskimi podatki.</p>Študent 
zna uporabiti ustrezno statistično metodo pri delu s prostorskimi 
podatki.   
        

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schabenberger, O., Gotway, C. A. 
2005. Statistical Methods for Spatial Data Analysis, Chapman &amp; Hall/CRC, 
Taylor &amp; Francis Group, Boca Raton, ZDA. (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turk, G. 2012. Verjetnostni račun 
in statistika, UL-FGG, Ljubljana. (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drobne, S., Turk, G. 2013. 
Prostorska statistika - Vaje, UL-FGG, Ljubljana.</p>
<p>Razni
 pripomočki za uporabo modulov in vaje v orodjih 
GIS.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Urbanistično načrtovanje - B II
KrajsiNaziv: BI-Gi-2l-Un
NazivANG: Urban Planning
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni pojmi in 
terminologija v urejanju urbanega prostora; trajnostna načela razvoja mest, 
razvoj naselij, tipologija naselij, urbani sistem, urbanizacija in urbane rabe 
tal, urbanistična dokumentacija in upravne službe; inšpekcija, razvoj urbanih 
zemljišč: parcelacija v stavbne namene, pridobivanje, zemljišč. Izvajanje 
urbanističnih dokumentov, podatkovne osnove, mestni informacijski sistemi in 
njihova uporaba, urbana ekologija, presoja vplivov na okolje v mestih, mestna 
prenova. Predavanja o naselitveni, proizvodni, centralni rabi tal, o zelenih, 
prometnih in komunalnih površinah in o infrastrukturnih sistemih</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Obiski 
urbanističnih zavodov in mestne uprave za urejanje prostora.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Na 
osnovi urbanističnega načrta ali regulacije zasnovati izvedbeni načrt (OPPN, 
načrt prenove) analizirati posestno stanje, parcelirati prostor in ga urbano 
opremiti (tekstovni in grafični elaborat). Za isti projekt obdelati strokovne 
podlage pridobivanje podatkov, način pridobivanja zemljišča, izvajanje plana ter
 trženje.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati 
geodetskim strokovnjakom celovita znanja o urejanju urbanih zemljišč, izgradnji 
naselij, varstvu okolja na urbanih območjih</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumeti 
možnosti urbanizma v urejanju mest in drugih naselij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumeti stanje 
in procese razvoja zemljišč.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje in 
razumevanje izvedbenih prostorskih dokumentov in planov razvoja stavbnih 
zemljišč,</p>- 
Povezovanje z geoinformatiko, komunalnimi predmeti, sposobnosti teamskega in
 interdisciplinarnega dela. Navezava na področje upravljanja nepremičnin,
 razvoja zemljišč, urbanizma, rurizma     

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pogačnik, A. 1998. 
Urbanistično planiranje; učbenik FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vrišer, I. 1984. 
Urbana geografija, UL-FGG, Ljubljana.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Taylor, N. 1998. 
Urban Planning Theory since 1945. Sage. Ponatisi 1999, 2001, 2003, 
2004.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Crane, R., Weber, 
R. (ur.) 2012. The Oxford Handbook of Urban Planning. Oxford university 
Press.</p>Zavodnik
 Lamovšek, A. 2015. Gradiva za predmet Urbanistično načrtovanje. Spletna
 učilnica UL FGG.


Naziv: Terensko projektno delo - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-Tpd
NazivANG: Field Project Work
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>Predmet zahteva izvedbo konkretnih 
strokovnih projektov, podobnih, kot se pojavljajo na trgu. Naslovi nalog se 
definirajo vsako šolsko leto na novo. Projekti pokrivajo področja temeljne 
geodetske izmere, geodezije v inženirstvu, fotogrametrije in kartografije, po 
potrebi pa tudi druga področja geodezije. Študentje se ukvarjajo z 
vzpostavitvijo koordinatnih osnov delovišč, planiranju izmere, izvedbo izmere, 
vrednotenjem kakovosti izmere na osnovi klasičnih, satelitsko podprtih metod 
izmere, metod fotogrametrije in kartografije v nalogah urejanja nepremičnin. 
Rešujejo različne probleme s področja inženirske geodezije.</p>
<p>Delo se začne z razpisom ustreznega števila strokovnih 
projektov, čemur sledi:</p>

  - prijava na razpis strokovnega projekta, izdelava 
  ponudbe vključno s terminskim planom in finančnim ovrednotenjem,
  - izbira projekta in izvedba projekta (rekognosciranje, 
  terenska izmera, izračuni, izdelava elaborata),
  - javna predstavitev rezultatov projekta,
  - izdelava posterja 
projekta.

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilj</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- študenti spoznajo realne projekte v praktičnem strokovnem delu 
geodeta na različnih področjih geodezije. </p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Kompetence: </p>- 
poznavanje sinteznega reševanja geodetskih strokovnih projektov ter njihova 
umestitev na realnem trgu strokovnih storitev.

Literatura:
<p>Viri so 
izbrani  v sodelovanju mentorji posameznih skupin glede na vsebine, ki jih 
vključuje  razpisani projekt.</p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Geoinformatika II - B II - GIG
KrajsiNaziv: BI-Gi-1l-GI
NazivANG: Geoinformatics II
NazivNEM: Geoinformatik II
VrstaStudija: B II - Geodezija in geoinformatika
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;" ><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vidiki kakovosti prostorskih 
podatkov (opredelitev kakovosti prostorskih podatkov, standardni model kakovosti 
prostorskih podatkov, obravnava elementov in podelementov kakovosti; nadzor 
kakovosti v GIS);</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uradni prostorski podatki, 
prostorski podatki in informacije prostovoljnega zbiranja;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Integracija prostorskih 
podatkovnih nizov, procesni modeli spreminjanja oblik podatkovnega zapisa; 
interoperabilnost, Direktiva INSPIRE, prostorska podatkovna infrastruktura, 
pomenska integracija prostorskih podatkov, odprtokodnih GIS;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Prostorski podatki v podporo 
odločanju, metode večkriterialnega odločanja v GIS;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Medmrežje in tehnologija GIS, 
odprti standardi za spletno tehnologijo, spletna komunikacija in prenos 
prostorskih podatkov, spletni GIS;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mobilni GIS in upravljanje s 
podatki na terenu, terenski računalniki, brezžično posredovanje podatkov in 
komunikacija;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Analiza stroškov in koristi v 
geoinformatiki, ocena tveganja ob uvedbi tehnologije GIS; vrednostna veriga 
prostorskih (geografskih) podatkov;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Napredni modeli prostorskih 
podatkov, 3D- in 4D prostorski podatkovni modeli; prednosti in slabosti obeh 
ponazoritev, pomen in opredeljevanje topologije, vizualizacija;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;">Arhiviranje
 in varnostno shranjevanje prostorskih podatkov; optimizacija postopkov v GIS,
 modeliranje podatkovnih shem, protokoli migracije podatkov; avtomatizacija
 analiza GIS ;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>
<p 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"><br></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Usposobljenost za oceno kakovosti 
prostorskih podatkov in poznavanje kriterijev za izbor ustreznih prostorskih 
podatkov/podatkovnih modelov za izbrana področja uporabe;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Poznavanje postopkov povezovanja 
prostorskih podatkovnih nizov, razumevanje konceptov 
interoperabilnosti;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Poznavanje&nbsp;3D- in 4D 
prostorskih podatkovnih modelov, topoloških pravil in osnovnih analitičnih 
metod;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Poznavanje konceptov spletnih in 
mobilnih rešitev GIS;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;">Usposobljenost
 za razvoj GIS-rešitev v podporo odločanju v prostoru in izbrane 
aplikacije;</p>
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: 13.4pt; mso-line-height-rule: exactly;"><br></p>

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Longley, Paul A., Michael F. 
Goodchild, David J. Maguire, and David W. Rhind. 2015. Geographic Information 
Science and Systems. New Jersey: Wiley.</p>
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;">Ian
 Masser and Joep Crompvoets. 2015. Building European Spatial Data
 Infrastructures. Esri Press.Zeiler Michael. 2010. Modeling Our World: The Esri
 Guide to Geodatabase Concepts. Esri press. Second 
edition.</p>  
        
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 7pt 0pt 0cm;"><br></p>


Naziv: Praktično usposabljanje - B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja delo, 
ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Še predvsem se: seznani z 
organizacijsko strukturo gradbenega podjetja; seznani se z aktualnim dogajanjem 
v gradbenem podjetju; dela na terenu – aktualnem gradbišču, oziroma v pisarni; 
opravi manj zahtevna dela na aktualnem projektu.         
           
          
                </p>

Namen:
 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;">Cilji<br>- Motivacija ter spoznavanje dela gradbenega 
inženirja v praksi ter prenos in uporaba znanj v praksi.<br>- Spoznati delovno 
okolje, opremo in se aktivno vključi v posamezne delovne procese.<br>- Študentu 
se omogoči samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese poklicne 
identifikacije v povezavi akademskega okolja in delovnih okolij.<br>- Študent  spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in 
značilnosti delovnih okolij ter  značilnosti opazovanja in registriranja 
delovnih procesov.  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;">  
           
     <br>Kompetence, ki si 
jih študent pridobi s strokovno prakso, so pogojene z delovnim okoljem in so 
lahko s področij:<br>- projektiranja gradbenih konstrukcij,<br>- izvedbe 
gradbenih del,<br>- kontrole kakovosti, nadzora,<br>- urejanja stavbnih 
zemljišč,<br>- 
inženiringa idr.</p>

Literatura:
<p>Viri so izbrani v sodelovanju z mentorjem praktičnega usposabljanja glede na 
vsebine, ki so predpisane in z njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično 
usposabljanje. /<br>Resources are selected in collaboration with the supervisor 
of practical training in relation to the contents prescribed and disposed of by 
the organization conducting the practical training.<br>Interna in druga gradiva 
v delovni organizaciji.<br>Smernice za praktično usposabljanje na Univerzi v 
Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na spletu.<br>Govekar, Okoliš 
et.al. 2010. Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in 
primeri dobrih praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško 
izobraževanje.<br>Učno gradivo v spletni učilnici UL 
FGG.      </p>


Naziv: Ploskovne konstrukcije B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-PkB-G
NazivANG: Plates and Shells
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Motiv 
za študij ploskovnih konstrukcij. Konstrukcije v ravninskem napetostnem in 
deformacijskem stanju in osnosimetrične konstrukcije. Teorija (osnovne enačbe). 
Kriteriji porušitve in plastifikacije materiala. Analitično reševanje 
enostavnejših primerov. Numerično reševanje zahtevnejših primerov (metoda 
končnih elementov). Plošče. Mehanizem obnašanja plošč. Teorija (Kirchhoffova in 
Reissner-Mindlinova teorija plošč). Analitično reševanje enostavnejših problemov 
upogiba plošč. Tabele za plošče. Numerično reševanje upogiba plošč z metodo 
končnih elementov. Vrednotenje numeričnih rezultatov. Armiranobetonske plošče. 
Pogosti tipi armiranobetonskih plošč. Modeliranje &nbsp;armiranobetonskih plošč za analizo s 
končnimi elementi. Dimenzioniranje armiranobetonskih plošč. Jeklene in 
kompozitne plošče. Zaključek in povzetek predavanj in vaj.

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati tehniški teoriji sten in plošč 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumeti obnašanje sten in plošč </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati analitične in numerične postopke za analizo ploskovnih 
konstrukcij </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Naučiti se kritično oceniti rezultate numerične analize 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Naučiti se dimenzionirati armiranobetonske plošče 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Povezati 
znanje, pridobljeno pri temeljnih predmetih, s problemi  stroke</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">         
 <br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna rešiti enostavnejši inženirski problem 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna postopke za analizo sten in plošč 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna izračunati notranje sile v stenah in ploščah 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna ovrednotiti rezultate numeričnih analiz 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna dimenzionirati armiranobetonsko ploščo 
</p>- 
Razume obnašanje plošč  

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  
    
      <p 
      style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">B. Brank,  Plošče, skripta UL FGG, 2013.</p>
      <p 
      style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">A. C. Ugural,  Stresses in plates and shells, second edition, 
      McGraw-Hill,1999, od strani 71  do 185.</p>
      <p 
      style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">E. Hake, K.  Meskouris, Statik der Flaechentragwerke, Springer, 
      2001, od strani 11 do 155.</p>
      <p 
      style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">J. Reflak,  Osnove plošč, skripta, UL FGG, 
  2000.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


