# Predmeti

Naziv: Masivne konstrukcije B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-MkB-G
NazivANG: Concrete and Masonry Structures
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Mehanske in reološke lastnosti 
jekla za prednapenjanje.  Načini in sistemi prednapenjanja konstrukcij. Načela 
in računski modeli za dimenzioniranje elementov prednapetih betonskih 
konstrukcij. Izguba sile prednapetja. Izbira stopnje prednapetja. Določitev 
dimenzij betonskega prereza in prereza kablov. Določitev težiščne linije kablov. 
Določitev potrebne vzdolžne in prečne mehke armature. Račun širine in medsebojne 
razdalje razpok delno prednapetih betonskih konstrukcij. Računski dokazi in 
konstrukcijska izvedba sidrišč. Zagotavljanje protikorozijske zaščite 
prednapete&nbsp; armature. Izvedba armiranja in detajlov prednapetih betonskih 
konstrukcij. Računalniško podprta izdelava opažnih in armaturnih načrtov 
prednapetih betonskih konstrukcij. Mehanske lastnosti zidakov, malte in zidovja. 
Nosilni mehanizmi in dimenzioniranje nearmiranih zidanih konstrukcij na 
osno-upogibno in strižno obremenitev. Nosilni mehanizmi in dimenzioniranje 
armiranih zidanih konstrukcij na osno-upogibno in strižno obremenitev. 
Projektiranje in izvedba potresnovarnih zidanih konstrukcij. Interakcija zidanih 
in betonskih elementov konstrukcije.       
                                                                                                                      </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati filozofijo obnašanja elementov linijskih prednapetih 
betonskih konstrukcij in zidanih konstrukcij. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Naučiti se dimenzioniranja prednapetih betonskih in zidanih 
konstrukcij na osno-upogibno in strižno obremenitev. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pridobiti potrebna znanja glede konstruiranja in armiranja ter 
detajliranja prednapetih betonskih konstrukcij. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati 
učinkovite konstruktivne izvedbe potresno odpornih  zidanih konstrukcij in 
različne metode utrditve zidov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">       
       
<br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence: </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študentje so sposobni dimenzionirati prednapete betonske 
elemente, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobni so dimenzionirati zidane konstrukcije na osno-upogibno 
in strižno obremenitev, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznajo temeljna pravila konstruiranja in armiranja ter 
detajliranja prednapetih betonskih konstrukcij, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznajo učinkovite konstruktivne izvedbe potresno odpornih 
zidanih konstrukcij, </p>- 
Poznajo različne metode utrditve zidov.

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Structural Concrete, Vol. 3. 
1999. Strani 93-203, fib (CEB-FIP).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">G. Rombach. 2002. 
Spannbetonbau.&nbsp; Strani 195-333, 447-514, Ernst &amp; Sohn.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">C.R. Hendy, D.A. Smith, 2007. 
Designers Guide to EN 1992-2, Part 2: Concrete Bridges, Thomas Telford.<br> H. 
Nilson, D. Darwin, C.W. Dolan. 2003. Design of concrete structures-thirteenth 
edition. Str. 634-733, McGraw-Hill.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">W.G. Curtin, G. Shaw, J.K. Beck, 
W. A. Bray. 2006 Structural Masonry Designers. Manual-third edition. Str. 1-72 
in 124-177, Blackwell Science.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. Tomaževič. 2009. Potresno 
odporne zidane stavbe. Ljubljana, Tehnis.</p>
<p>Ustrezni
 deli standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 2, Evrokod 6,
 Evrokod 8 (SIST EN 1990, SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1992-1-2, SIST EN 1996-1-1,
 SIST EN 1996-1-2, SIST EN 1996-2, SIST EN 1996-3, SIST EN 
1998-1).</p>
<p><br></p>


Naziv: Lesene konstrukcije B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-LkB-G
NazivANG: Timber Structures
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Prednosti in 
 slabosti lesenih  konstrukcij. </p><p>Fizikalne, mehanske in reološke 
lastnosti lesa in gradbenih lesnih proizvodov v odvisnosti od pogojev okolja. 
Tehnologija izdelave osnovnih gradbenih lesnih proizvodov. Razvrščanje masivnega 
lesa v trdnostne razrede. Izhodišča za analizo napetostno-deformacijskega stanja 
in dimenzioniranje elementov lesenih konstrukcij. Metoda mejnih stanj lesenih 
konstrukcij. Mejna nosilnost in dimenzioniranje elementov lesenih konstrukcij iz 
masivnega lesa pri osni, osno-upogibni in strižni obremenitvi.&nbsp; Stabilnost 
vitkih elementov lesenih konstrukcij. Posebnosti dokazovanja varnosti 
lameliranih lepljenih konstrukcij proti porušitvi. Odpornost in podajnost veznih 
sredstev in priključkov. Račun in omejitve pomikov lesenih konstrukcij. 
Teoretične podlage in izpeljani računski dokazi sestavljenih upogibnih in 
tlačnih nosilnih elementov lesenih konstrukcij. Zagotavljanje lokalne in 
globalne stabilnosti lesenih konstrukcij z zavarovalnimi konstrukcijami. Zaščita 
lesenih konstrukcij pred vplivi okolja in požarom.                                                                                                                   </p>
<p>Temeljna pravila izvedbe priključkov, 
vozlišč in detajlov lesenih konstrukcij.        </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Podrobneje spoznati fizikalne, mehanske in reološke lastnosti 
lesa in lesnih proizvodov ter</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati principe in postopke zagotavljanja varnosti, trajnosti 
in uporabnosti nosilnih elementov lesenih konstrukcij. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študentje so sposobni dimenzionirati elemente lesenih konstrukcij 
iz masivnega in lepljenega lesa glede na pogoje mejnih stanj nosilnosti in 
mejnih stanj uporabnosti.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznajo vezna sredstva in temeljna pravila 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">dimenzioniranja in konstruiranja 
priključkov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobni so dimenzionirati vezna sredstva oziroma priključke 
lesenih elementov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznajo pogoje in ukrepe za zagotavljanje zaščite lesenih 
konstrukcij pred vplivi okolja in požarom.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poznajo možne načine zagotavljanja lokalne in globalne stabilnost 
lesenih konstrukcij; sposobni so zasnovati in dimenzionirati zavarovalno 
konstrukcijo </p>- 
Znajo izdelati projektno dokumentacijo za konstrukcijske elemente in enostavne 
sklope nosilnih lesenih elementov. 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J. Lopatič, Študijsko gradivo v 
obsegu 140 strani.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">S. Thelanderson, H. J. Larsen 
(urednika). 2003. Timber Engineering. John Wiley &amp; Sons, str. 1-22, 81-102, 
131-152, 171-177, 301-332, 365-382, 409-428.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">F. Colling. 2004. 
Holzbau-Beispiele. Vieweg, str 1-116.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. Dobrila. 1997. Lesene 
konstrukcije-rešeni primeri z uporabo in razlago EC5. Univerza v Mariboru, 
Fakulteta za gradbeništvo, 133 str.</p>
<p>Ustrezni
 deli standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 5 (SIST
 EN 1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 1991-1-4, SIST EN 1995-1-1,
 SIST 
EN1995-1-2).&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Osnove zdravstvene hidrotehnike B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-OzhB-
NazivANG: Introduction to Sanitary Engineering
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Zgodovinski razvoj 
zdravstvene hidrotehnike.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Izhodišča za 
vodooskrbo in čiščenje pitnih voda:izbira 
virov pitne vode, poraba in kakovost vode, 
vodovodni 
sistemi in objekti, priprava, tehnološke metode in tehnike priprave čiščenja 
pitnih voda. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Izhodišča 
za odvod in čiščenje onesnaženih voda iz naselij: vrste in količine onesnaženih 
voda, 
zasnove 
sistemov za odvodnjo v urbanih naseljih in avtocestah in njihovo 
dimenzioniranje,osnovne tehnološke metode in tehnike čiščenja odpadnih voda, 
objekti na kanalizacijskih sistemih in komunalnih čistilnih napravah, osnove 
varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami. </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Osvojiti 
osnovna znanja, ki so potrebna za zasnovo, projektiranje, gradnjo in vzdrževanje 
objektov in naprav na sistemih za oskrbo z  zdravo pitno vodo in čiščenje pitnih 
voda ter odvodu in čiščenju onesnaženih  voda.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;">         
            
            
&nbsp; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><b></b></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">kompetence</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >- Razumeti pomen oskrbe z vodo in odvoda 
voda</p>- 
Pozna ekološki vidik varstva voda, pozna osnove tehnologije in tehniko izvedbe 
objektov za čiščenje pitnih in odpadnih voda.

Literatura:
Panjan, J. 2005. Osnove zdravstveno hidrotehnične 
infrastrukture. Ljubljana, UL FGG, 289 str.<br>Panjan, J. 1999. Odvodnjavanje 
onesnaženih voda, Skripta, 103 str.<br>Izbrana poglavja iz:<br>Krzyk, M. 2022. 
Komunalne naprave. 2. del : študijsko gradivo za študente univerzitetnega 
študija "Vodarstvo in okoljsko<br>inženirstvo". Ljubljana: Univerza v Ljubljani, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 2022. 54 f., ilustr.<br>Malcolm J. 
Brandt; K. Michael Johnson; Andrew J. Elphinston; Don D. Ratnayaka (2016) 
Twort's Water<br>Supply, Seventh Edition. Butterworth-Heinemann, 
2016.<br>Metcalf &amp; Eddy, Inc. Wastewater Engineering : Treatment and Reuse. 
Boston :McGraw-Hill, 2003. Print.<br>Degremont, I. 1991. Water Tretment 
Handbook. Paris, Lavoisier Publishing, 1459 str.<br>Imhoff, K., Klaus, K. 1999. 
Taschenbuch der Stadtenwasserung, 29 Auflage. Olden- bourg, 472 str.<br>Hosang, 
W., Bischof, W. 1998. Abwassertechnik. Leipzig, B.G. Teubner Stuttgart, 724 
str.


Naziv: Železnice B - GR UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-zB-GU
NazivANG: Railways
NazivNEM: Eisenbahnen
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Osnovno znanje s področja železniške infrastrukture in 
sicer: železniški sistem in njegovi podsistemi (definicije, vrste in temeljne 
značilnosti, elementi železniškega tira ...); tir brez tirne grede na čvrsti 
podlagi; kretnice (sestavni deli kretnice, kot kretnice, projektiranje kretnic, 
višinski načrti krivinskih kretnic, hitrosti preko kretnic...); projektiranje 
železniških prog (krožni lok, nadvišanje, primanjkljaj in višek nadvišanja, 
bočni pospešek,&nbsp; prehodnice in prehodne klančine...); projektiranje in 
gradnja vozlišč;&nbsp; interoperabilnosti železniške infrastrukture (seznanitev 
z direktivami ES 2001/16 in 96/48, 2004/50,&nbsp; Zakonom o varnosti v 
železniškem prometu, ter tehničnimi specifikaciji za interoperabilnost – TSI); 
tehnologija železniškega prometa.

Namen:
Cilj predmeta je razumevanje osnovnih značilnosti 
železniške infrastrukture, njenih podsistemov in komponent.<BR>Kompetence:<BR>- 
Opravljanje neposrednih delovnih nalog v družbah in ustanovah, ki se ukvarjajo z 
dejavnostmi na področju železniške infrastrukture.<BR>- Reševanje osnovnih 
tehničnih, tehnoloških, organizacijskih in drugih problemov v procesih povezanih 
z železniškimi prometnimi storitvami in<BR>javno železniško infrastrukturo na 
konvencionalnih železniških progah,<BR>- Obvladovanje osnovnih postopkov v 
tehnologiji projektiranja, gradnje in vzdrževanja javne železniške 
infrastrukture konvencionalnih železniških prog,<BR>- Uporabljanje osnovnih 
aplikacij in informacijske tehnologije na področju železniške 
infrastrukture.<BR>

Literatura:
Zgonc, B. 1996. Železnice I. projektiranje, gradnja in 
vzdrževanje prog,. Ljubljana, Univerza v Ljubljani FGG, 225 str.<BR>Zgonc, B. 
2003. Železniški promet. Portorož, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo 
in promet, str. 342, 105-130.<BR>Zgonc, B., Verlič, P., Šemrov, D. 2022. 
Železniški tir: zgornji ustroj in elementi trase. Portorož, Univerza v 
Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in promet.<BR>Predpisi in standardi s področja 
železniške infrastrukture.<BR>


Naziv: Prometno inženirstvo B - GR UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-PiB-G
NazivANG: Transportation Engineering
NazivNEM: Verkehrstechnik
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Enciklopedično spoznavanje prometnega 
inženirstva; osnove teorije prometnega toka; osnove o meritvah prometnih 
parametrov; osnove metode prometnega planiranja; analiza kapacitivnosti 
posameznih projektnih rešitev (vse vrste križišč); osnove upravljanja prometnih 
tokov s sodobnimi inteligentnimi transportnimi sistemi; osnove prometne 
varnosti; osnove prometne ekologije.                                       </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj prometnega 
inženirstva je</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- spoznati se z 
inženirskimi metodami na področju cestnega prometa  v smislu zagotovitve dovolj 
zmogljive, varne in okolju prijazne infrastrukture,  ki mora ustrezati 
optimalnemu transportu ljudi in blaga.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">          
          
       &nbsp; 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Opravljanje neposrednih delovnih nalog v družbah in ustanovah, ki 
se ukvarjajo z dejavnostmi na področju cestne infrastrukture. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- reševanje osnovnih tehničnih, tehnoloških, organizacijskih in 
drugih problemov v procesih povezanih s cestnim prometom in cestno 
infrastrukturo, </p>- 
uporabljanje osnovnih aplikacij in informacijske tehnologije na področju cestne 
infrastrukture. 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">T. Maher. 2007. Prometno 
inženirstvo, skripta. Ljubljana, UL FGG,&nbsp; 278 str. Dostopno na:&nbsp; 
http://www.pti.fgg.uni-lj.si.</p>
<p>James 
H. Banks. Introduction to Transportation Engineering. McGraw 
Hill.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p>


Naziv: Komunalno gospodarstvo B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-KgB-G
NazivANG: Municipal Economics
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
Javne
 potrebe in javne gospodarske službe; pojem, pomen in vloga komunalnih
 dejavnosti v sistemu javnih financ, komunalna infrastruktura; stroškovni vidiki
 izvajanja komunalnih dejavnosti, načini obračunavanja amortizacije, pomen in
 vloga amortizacije na področju komunalnih dejavnosti; oblikovanje cen
 komunalnih proizvodov in storitev, struktura stroškovne cene, določitev
 posameznih elementov cene, vloga normativov pri oblikovanju cen komunalnih
 storitev; organiziranost in organizacijske oblike na področju komunalnih
 dejavnosti; sistem javnih financ na lokalni ravni; privatizacija komunalnih
 dejavnosti in zasebno javno partnerstvo; ekonomski instrumenti varstva 
okolja.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Seznaniti 
študenta s področjem komunalnega gospodarstva kot specifičnega 
gospodarstva</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje in 
razumevanje temeljnih značilnosti javnih potreb in javnih gospodarskih 
služb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje in 
razumevanje pomena in vloge komunalnih dejavnosti pri zagotavljanju temeljnih 
pogojev za življenje in delo v urbani sredini.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje in 
razumevanje stroškovnih vidikov izvajanja komunalnih dejavnosti in metodologijo 
za oblikovanje cen za komunalne proizvode in storitve</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje in 
razumevanje sistema javnih financ na lokalni ravni.</p>-
 Poznavanje in razumevanje ekonomskih instrumentov varstva 
okolja.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rakar, A. 
Komunalno gospodarstvo: študijsko gradivo. Ljubljana, UL FGG, 71 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rakar, A. 2004. 
Komunalno gospodarstvo : učbenik. Ljubljana, UL FGG, 186 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brede, H. 2001. 
Grundzüge der öffentlichen Betriebswirtschaftslehre. München, Oldenburg Verlag, 
57 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Virant, G. 2002. 
Pravna ureditev javne uprave. Ljubljana, UL Visoka upravna šola, izbrana 
poglavja, 63 str.</p>Quaas, 
M. 1997. Kommunales Abgabenrecht. München, C.H.Beck Verlag, izbrana poglavja, 92
 str.


Naziv: Geografski informacijski sistemi B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-GisB-
NazivANG: Geographical Information Systems
NazivNEM: Geoinformationssysteme
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Izrazoslovje in literatura, pomen 
prostorskih (geografskih) podatkov in vloga informacij&nbsp; stvarnem prostoru 
pri odločanju; Sistem, informacijski sistem (IS) in prostorski informacijski 
sistemi (PIS/GIS in LIS); Geoinformatika in tehnologija GIS, sestavine, 
zgodovina in razvoj;&nbsp; Razvojni modeli IS, sistemsko inženirstvo, strateško 
planiranje razvoja, UML in geoinformatika; Modeliranje in podatkovni modeli, 
koncept stvarnega prostora in časa ter njuna abstrakcija, modeliranje izbranega 
dela stvarnosti (kartografsko in objektno usmerjeno) v bazah podatkov; Analogni 
in digitalni prostorski podatki - viri in značilnosti, vektorske, rastrske 
grafične baze podatkov,značilnosti časovnih podatkov;&nbsp; Mednarodna, 
regionalna in nacionalna standardizacija in vrste standardov, industrijska 
standardizacija, de facto standardi; BCP.                                                                                                </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati se s tehnologijo geografskih informacijskih sistemov in 
z bazami prostorskih podatkov </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent bo sposoben uporabljati GIS tehnologijo za vnos, 
ažuriranje in obdelavo prostorskih podatkov. </p>- 
Sposoben bo izdelati prostorske analize ter rezultate analiz prikazati v obliki 
tematskih kart.

Literatura:
<p>Kvame, Oštir, 
 Stančič, Šumrada: Geografski informacijski sistemi, ZRC SAZU, Ljubljana, 1997, 
 476 str.</p><p>Šumrada, Strukture podatkov in 
prostorske analize, FGG, 2005, 284 strani         </p><p>Šumrada, Tehnologija GIS, FGG, 
2005, 330 strani.      </p>


Naziv: Uvod v načrtovanje stavb B - GR- UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-UvnsB
NazivANG: Introduction to Building Design
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Načrtovanje 
prostora seznanja študente s splošnimi postavkami standardne predstavitve 
objekta. Uporaba ustreznih meril, projektnih mrež, modularne koordinacije in 
merske standardizacije omogočajo skladno predstavitev načrtovanega objekta. 
Izdelava prostorskih simulacij in modelov omogoča nazorno podobo objekta in 
prostora, ki ga obdaja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Načrtovanje stanovanjskih stavb spoznava študente z razvojem le-teh 
v prostoru in času. Analiza razvoja na podlagi primerov iz pozitivne prakse 
skozi prostor in čas. Dimenzioniranje prostorov na podlagi opreme in 
komunikacij. Vzpostavljanje funkcionalne povezave z veznimi tehničnimi sklopi v 
zaključene enote. Umeščanje v dani prostor in oblikovanje po principu “genius 
loci”. </p>Načrtovanje  proizvodnih stavb 
obravnava vsebino t.im. nestanovanjskih stavb od poslovnih,  obrtnihdo  čisto industrijskih. Spoznavanje pojma “proizvajati”. 
Analiza razvoja na podlagi  primerov iz pozitivne prakse skozi prostor in čas. 
Raziskovanje proizvodnih  procesov, dimenzioniranje prostorov na podlagi opreme 
in komunikacij.  Vzpostavljanje funkcionalne povezave prostorov z veznimi 
tehničnimi sklopi v  zaporedne proizvodne enote.Ureditev 
neposredne okolice z vsemi elementi urbane opreme z zunanjo razsvetljavo in 
hortikulturnim programom rabe površin.

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent se pri 
predmetu seznani z osnovami človekovih potreb v  aktivnih prostorih ter njihovo 
funkcionalno povezavo v sistemu stavbe in okolja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Izboljšanje 
kakovosti grajenega okolja in vzpostavitev tekoče  komunikacije med sistemoma 
aktivnih prostorov in funkcionalnih con.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje, da 
je pri obravnavanju posameznih elementov in  stavbe kot celote nujna navezava na 
smernice evropskih direktiv in na nacionalno  regulativo. <br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br>Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razume principe 
skladnega načrtovanja, rabe inopreme prostora v 
objektih in neposredni okolici</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razume pojem 
“stanovati”, ki temelji na primerjalni analizi  razvoja nastajanja sodobne 
stanovanjske stavbe in umeščanja le-te v okolje</p>-  Pozna različne stanovanjske in 
nestanovanjskestavbe  razvrščene v skladu z Metodološkimi pojasnili in 
navodili za razvrščanje  objektov po enotni klasifikaciji vrst objektov (CC-SI) 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Sposoben je sodelovanja pri načrtovanju 
enostavnih bivalnih in delovnih objektov  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Obvlada koncepte arhitektonskih zasnov in 
njihovih notranjih zakonitosti  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Sposoben je podati oceno potrebnih 
intervencij na ravni zasnove konstrukcijskih  sklopov na osnovi izdelanih 
arhitektonskih skic projektov bivalnih in delovnih  prostorov 
(stavb).</p> 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ching, F.D.K., Eckler, J.F. 2013. 
Introduction to Architecture. John Wiley &amp; Sons.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Neufert, E. 2008. Projektiranje v 
stavbarstvu: osnove, standardi, predpisi za konstrukcije, gradnja, oblikovanje, 
potrebni prostor, namembnost prostorov, mere zgradb, prostorov in opreme – s 
človekom kot merilom in ciljem : priročnik za projektante, izvajalce in 
študente. Ljubljana.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ramsey, C. G. 2002. Architectural 
Graphic Standards. New York [etc.] : John Wiley &amp; Sons.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lechner, Norbert. 1991. Heating, 
cooling, lighting : design methods for architects. New York [etc.] : John Wiley 
&amp; Sons.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Deplazes Andrea. 2008. 
Constructional architecture.: materials, processes, structures: a handbook. 2nd 
ed. Birkhauser.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Področna zakonodaja.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Študijsko
 gradivo dostopno na: e-učilnici UL FGG</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Prenova stavb B - GR UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-PsB-G
NazivANG: Building Renovation
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>Opredelitev pojmov (vzdrževanja, 
prenove, sanacije in spremembe namembnosti). Struktura vzdrževalnih del, 
življenjska doba; sanacije (odprava napak in poškodb na ovoju stavbe) Sprememba 
namembnosti prostora (zakonodaja, zahteve); prenova izbrane stavbe – vaja; 
analiza situacije, študija možnosti; koncept in zasnova prenove;&nbsp; izvedba 
in preverjanje odziva obstoječe in prenovljene stavbe:&nbsp; svetloba, toplota, 
vlaga, zvok, požar.                                                   </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Dvig kakovosti obstoječega grajenega okolja, delovanja tega 
okolja z zmanjševanjem negativnih vplivov na zunanje 
okolje</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Usmerjanje v trajnostno oblikovanje stavb, ki temelji na 
učinkoviti izrabi virov in ekoloških načelih </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pridobivanje znanja, tehničnih spretnosti in oblikovanje 
inovacijske sposobnosti za dvig kakovosti projektov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje 
vloge smernic evropskih direktiv in nacionalne  regulative pri obravnavanju 
konstrukcijskih sklopov in stavbe kot celote.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">        
         
<br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna specifike 
vzdrževanja, prenove, sanacije inspremembe namembnosti stavb </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Obvlada področje prenove in gospodarne rabe energije s pomočjo 
novih struktur konstrukcijskih sklopov in izboljšanja kakovosti notranjega 
okolja </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Zna pristopiti k procesu analize, načrtovanja in dimenzioniranja 
tistih delov stavbe, ki so potrebni vzdrževanja, prenove ali sanacije 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposoben je 
zasnovati, kritično ovrednotiti inuporabiti prenovljene elemente </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Uporablja inženirske metode in postopke pri prenovi bivalnega 
prostora </p>- Obvlada celostni pristop pri projektiranju 
in izvedbi v sistemu zunanji prostor  - notranji prostor - človek - ovoj 
stavbe. 
           
              
         
           
         
           
        
        
             
         
         
        
           
       
          
          
          
            
             
            
        
           
          
           
          
          
          
           
         

Literatura:
 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">&nbsp; 
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Neufert, E. 2002. Projektiranje v 
stavbarstvu : osnove, standardi, predpisi za konstrukcije, gradnja, oblikovanje, 
potrebni prostor, namembnost prostorov, mere zgradb, prostorov in opreme – s 
človekom kot merilom in ciljem : priročnik za projektante, izvajalce in 
študente. Ljubljana, Tehniška založba Slovenije.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Smernice za energetsko prenovo 
stavb kulturne dediščine, Ministrstvo za infrastrukturo RS, Ministrstvo za 
kulturo RS, Zavod za varstvo kulturne dediščine Slovenije, Urbanistični inštitut 
RS, Gradbeni inštitut ZRMK, COBISS.SI-ID=287688960, ISBN 978-961-93518-6-4, 
dostopno na: <a href="http://www.energetika-portal.si/podrocja/energetika/energetska-prenova-javnih-stavb/">http://www.energetika-portal.si/podrocja/energetika/energetska-prenova-javnih-stavb/</a></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>  
       
   
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>


Naziv: Bioklimatsko načrtovanje B - GR - UNI
KrajsiNaziv: B-G-3l-BnB-G
NazivANG: Bioclimatic Design
NazivNEM: Bioklimatische Planung
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Pojem bioklimatske orientacije: 
upoštevanje fizioloških potreb človeka in geografskih in podnebnih razmer 
lokacije pri oblikovanju bivalnega in delovnega okolja in sonaravni razvoj. 
Povezava biologija stavbe – ekologija stavbe. Osnovni modeli pasivnih sistemov: 
direktni zajem, zbiralnoshranjevalna stena, staklenjak in hibridi. Stacionarna 
toplotna analiza stavbe s povezanimi mikroklimatskimi vplivi: prezračevanje, 
vlaga. Analiza dnevne svetlobe v prostoru. Analiza osončenja. Zvok v prostoru. 
Vloga in izhodiščne zasnove kontrolnih sistemov. Pregled avtohtonih bioklimatsko 
zasnovanih stavb v&nbsp; Sloveniji po regionalni 
strukturi.                                                                          </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent se pri predmetu seznani z osnovami človekovega odziva na 
okolje ter obvlada prenos sistema zunanje okolje – ovoj – notranje okolje – 
človek v konceptualizacijo realne stavbe. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Izboljšanje kakovosti grajenega okolja, delovanja tega okolja z 
zmanjševanjem negativnih vplivov, ki jih ima na zunanje okolje, usmerjanje v 
oblikovanje takih zgradb, ki upoštevajo principe trajnostnega razvoja z 
ustvarjanjem in odgovornim ravnanjem z zdravim grajenim okoljem, ki temelji na 
učinkoviti izrabi virov in ekoloških načelih ter pridobivanje znanja, tehničnih 
spretnosti in oblikovanje inovacijske sposobnosti za dvig kakovosti projektov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje, da je pri obravnavanju konstrukcijskih sklopov in 
stavbe kot celote je nujna navezava na smernice evropskih direktiv in na 
nacionalno regulativo. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent pozna konstitutivne elemente in procese, ki definirajo 
položaj umetnega okolja v naravnem okolju z upoštevanjem principa kontinuuma 
prostora in časa </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Obvlada prenos sistema zunanje okolje-ovoj- notranje 
okolje-človek v konceptualizacijo realne stavbe </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razume značilnosti in delovanja osnovnih modelov pasivnih 
sistemov in njihovih realizacij </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna izhodišča kontrolnih sistemov in njihovo 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">vlogo pri optimizaciji delovanja stavb 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Pozna regionalno strukturo bioklimatskih zgradb v Sloveniji 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Obvlada postopek ocene toplotnega odziva stavbe (stacionarno); 
osončenja – dnevne svetlobe, požara; zvoka v prostoru 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposoben je kritično oceniti in interpretirati pridobljene 
podatke (rezultate) </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposoben je uporabljati računske metode in programsko opremo za 
področje gradbene fizike </p>- 
Obvlada veljavno zakonodajo za področje gradbene fizike (evropske ditektive 
npr.CPD, slovensko zakonodajo npr. ZGO in podzakonske 
akte). 
      

Literatura:
<p><br>                   </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Košir, M., 2019. Climate 
Adaptability of Buildings: Bioclimatic Design in the Light of Climate Change, 
ISBN 978-3-030-18455-1, Springer</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">La Roche, P. 2017. Carbon-neutral 
architectural design, ISBN 978-1-4987-1429-7, Taylor &amp; Francis</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Goulding, J. R., Lewis, J. O., 
Steemers, T. C. 1992. Energy Conscious Design: A primer for Architects. B.T. 
Batsford Ltd.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. 2002. Viri in pasivni 
sistemi. Modul 2, Stavba 1. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 
Katedra za stavbe in konstrukcijske elemente : Visoka šola za 
zdravstvo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Jones, David Lloyd. 1998. 
Architecture and the environment : bioclimatic building design. London, Laurence 
King.</p>
<p>Študijsko
 gradivo dostopno na: e-učilnici UL FGG&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Zagotavljanje in kontrola kakovosti - B II - Gradb. NG
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Zikk
NazivANG: Quality Assurance and Quality Control
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja Zgodovinski pregled na področju vodenja kakovosti, temeljni 
 pojmi (kontrola, zagotavljanje, vodenje kakovosti), vidiki kakovosti, pomen 
 kakovosti gradbenega objekta. Relevantna zakonodaja in standardizacija (pomen, 
 uporabnost standardov, priprava in izdajanje standardov). Statistična kontrola 
 procesov v serijski proizvodnji gradbenih proizvodov. Potrjevanje skladnosti 
 gradbenih proizvodov (pregled gradbenih proizvodov, spremljajoča harmonizirana 
 evropska zakonodaja, standardi za gradbene proizvode, sistemi potrjevanja 
 skladnosti). Povezava kakovosti in poslovne uspešnosti gradbenega podjetja, 
 stroški kakovosti. Zagotavljanje kakovosti v vseh fazah gradbenega projekta (s 
 posebnim poudarkom na kakovosti projektiranja), vodenje kakovosti v gradbenem 
 projektu. Integrirani sistemi vodenja kakovosti v organizacijah (sistemi 
vodenja  kakovosti, sistemi ravnanja z okoljem, sistemi za zdravje in varstvo 
pri delu).  Kvalitativne metode zagotavljanja kakovosti. Študijski obisk 
slovenskih  institucij, ki delujejo na področju zagotavljanja kakovosti v 
gradbeništvu.          
        
        
        
        
       
        
        
          
         
         
            
       
         

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove 
vodenja kakovosti ter njihovo aplikacijo v gradbeništvu</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati 
sistematiziran pregled ukrepov in metod za vodenje kakovosti v gradbenem 
projektu.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
pomena kakovosti gradbenega objekta v vseh fazah njegovega življenjskega 
cikla</p>- 
Sposobnost izdelave plana kakovosti za vse faze gradbenega 
projekta. 

Literatura:
 

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Rant, 
  M., Jeraj, M., &amp; Ljubič, T. (1998). Vodenje projektov: projektni pristop, 
  projektna organizacija, vodenje projektov, projektni proces, terminsko 
  planiranje projektov, mrežno planiranje (2. izd.). POIS.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Česen, 
  A., Kern, T., Bajec, M. (2008)<b style="mso-bidi-font-weight: normal;">. 
  </b>Vodnik po znanju projektnega vodenja, 3. Izdaja. Založba Moderna 
  organizacija</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Golob, 
  K. (2021). Investicijski procesi in vodenje projektov: [gradivo za strokovne 
  izpite]. 2. ponatis. Ljubljana: Inženirska zbornica 
Slovenije.</p>Project
 Management Institute, ed. The Standard for Project Management and a Guide to
 the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide). Seventh edition.
 Newtown Square, Pennsylvania: Project Management Institute, Inc, 2021.          
          
          
                    
        
           
        


Naziv: Operativno planiranje in spremljanje projektov - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Opisp
NazivANG: Operative Planning and Monitoring of Projects
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Operativno 
planiranje kot element vodenja projektov. Tehnika mrežnega planiranja in metoda 
kritične poti. Viri za izvedbo gradbenega projekta in njihova vključitev v 
projektni model. Optimizacija terminskega plana z vidika virov. Stroški 
gradbenih projektov in optimizacija terminskega plana z vidika stroškov. 
Elementi spremljave poteka izvedbe gradbenega projekta. Analiza zamud in 
porazdelitev odgovornosti. Tehnika planiranja lokacijskih planov (linearni plani 
in ciklogrami). Modeliranje projektnih tveganj v operativnih planih (stohastično 
planiranje).</p>Labaratorijske
 vaje: uporaba različnih programskih orodij za operativno planiranje gradbenih
 projektov

Namen:
Cilji - Nadgraditi splošno znanje vodenja projektov z metodami in 
 tehnikami operativnega planiranja - Podati ključne elemente terminskega plana 
in  spremljajočih planov - Podati definicije optimalnosti operativnega plana -  
Podati poglobljeno znanje o tehnikah optimizacije operativnega plana - Podati 
 elemente spremljave in analize plana ter ukrepanja pri odstopanjih. Pridobljene 
 kompetence - Sposobnost izdelave detaljnega modela projekta - Razumevanje 
 povezave med stroški, časom in kakovostjo kot ključnih parametrov operativnega 
 plana - Sposobnost variantne obdelave modela in izdelave operativnega plana -  
Sposobnost uporabe računalniških orodij za različne tehnike operativnega 
 planiranja.            
          
         
          
          
         
          
           
        
 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rodošek E. 1985. 
Operativno planiranje, učbenik. Ljubljana.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hegazy, Tarek. 
2002. Computer-based construction project management.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Griffis, Fletcher 
Hughes. 2000. Construction planning for engineers.</p>Project
 Management for Construction. Dostopno na: <a href="http://www.ce.cmu.edu/pmbook/index.html">http://www.ce.cmu.edu/pmbook/index.html</a>
 .


Naziv: Gospodarjenje z nepremičninami - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Gzn
NazivANG: Real Estate Management
NazivNEM: Immobilienverwaltung
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Temeljni pojmi s 
področja ekonomike nepremičnin; življenjski cikel nepremičnine od investicije do 
rabe nepremičnine; urbana ekonomika in analiza trga nepremičnin; razvojni 
potencial zemljišč; investiranje v nepremičnine, vloga in pojmovna opredelitev 
posameznih vrst investicij, metode vrednotenja investicijskih projektov na 
mikro- in makroekonomski ravni; pomen, pravne podlage in metode za vrednotenje 
upravičenosti in učinkovitosti investicij javnega sektorja; obdavčenje 
nepremičnin; posredovanje v prometu z nepremičninami, pravni in stroškovni 
vidiki posredovanja v prometu z nepremičninami; nepremičnine kot faktor 
produkcije, »facility management«; trg in tržno vrednotenje nepremičnin; osnove 
posamičnega in množičnega tržnega vrednotenja nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Seminarske
 vaje (računske vaje).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Študent se pri tem 
predmetu seznani:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Z znanji s 
področja ekonomike nepremičnin in projektnega managementa,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Z vrednotenjem 
investicijskih projektov na mikro in makro ravni,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- S "facility 
management",</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- S terminologijo 
in postopki vrednotenja nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Po opravljenem 
izpitu študent pridobi naslednje predmetno specifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pozna in razume 
vsebine s področja ekonomike nepremičnin,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pozna, razume, 
zna načrtovati in uporabljati različne postopke, ki so potrebni za vrednotenje 
razvojnega potenciala zemljišč v prostorskem planiranju, vrednotenje 
investicijskih projektov na mikro in makro ravni, za posredovanje v prometu z 
nepremičninami</p>- 
Pozna in razume izrazoslovje ter proces posamičnega in množičnega vrednotenja
 nepremičnin.  

Literatura:
Šubic Kovač, M. 2013. Gospodarjenje z nepremičninami, študijsko gradivo, 
 Ljubljana, UL FGG, 186 strani. Bajt, A., Štiblar F. 2002. Ekonomija, Ekonomska 
 analiza in politika, GV založba, Ljubljana, str.103- 148. Geltner, M.D., 
Miller,  N.G. 2010. Commercial Real Estate Analysis and Investment, South 
Western Thomson  Learning, 898 strani, izbrana poglavja. Aktualni predpisi: 
http://www.gov.si .           
            
           
           
         


Naziv: Projektiranje gradbenih konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pgk
NazivANG: Design of Building Structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Postopek 
projektiranja gradbenih konstrukcij. Posebnosti obnašanja lesenih, betonskih in 
zidanih konstrukcij. Principi smotrne izbire konstrukcijskega sistema v 
odvisnosti od izbranega materiala. Projektna obtežba. Osnove projektiranje 
lesenih konstrukcij (mehanske in reološke lastnosti materiala, dimenzioniranje 
linijskih lesenih elementov, temeljna pravila izvedbe priključkov lesenih 
konstrukcij). Osnove projektiranja betonskih konstrukcij (dimenzioniranje in 
konstrukcijska izvedba linijskih konstrukcij, plošč in sten ter temeljev). 
Definicija masivnih betonov, problemi povezani z masivnimi betoni. Osnove 
analize vplivov materialnih lastnosti in vplivov okolice na razmere v masivnem 
betonu. Osnovni ukrepi za kvalitetno izgradnjo konstrukcij iz masivnega 
betona.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>Seminarske
 vaje (računski primeri).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati razlike v 
obnašanju konstrukcij iz različnih materialov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove za 
snovanje in projektiranje gradbenih konstrukcij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati podlage 
za izbiro ustreznega računskega modela nosilne gradbene konstrukcije</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
problematike masivnih betonov in ukrepov za preprečitev poškodb, ki lahko 
nastanejo ob gradnji masivnih betonov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>-
 Sposobnost snovanja in projektiranja enostavnih masivnih in lesenih
 konstrukcij. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">H. Nilson, D. 
Darwin, C.W. Dolan. 2003. Design of Concrete Structures-thirteenth edition. 
McGraw-Hill, strani 321-374, 412-479, 545-574, 599-633.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">W.G. Curtin, G. 
Shaw, J.K. Beck, W.A. Bray. 2006. Structural Masonry Designers Manual-third 
edition. , Blackwell Science, strani 1-72S.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Thelanderson, H.J. 
Larsen (urednika). 2003. Timber Engineering. John Wiley &amp; Sons, strani 1-11, 
131-168, 221-240.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 2, Evrokod 5, 
Evrokod 6, Evrokod 8 (SIST EN 1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 
1991-1-4, SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1995-1-1, SIST EN1996-1-1, SIST EN 
1998-1).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Beg D., Pogačnik 
A. (urednika). Priročnik za projektiranje gradbenih konstrukcij po Evrokod 
standardih, Inženirska zbornica Slovenije, 2009</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Spletno mesto 
Katedre za masivne in lesene konstrukcije:
 http://www.fgg.uni-lj.si/kmlk/index.htm.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Računalniško integrirana graditev - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Rig
NazivANG: Computer Integrated Construction
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">vloga gradbene 
informatike; kaj je gradbena informatika in njena zgodovina; specifični problemi 
gradbene informatike, modeli in paradigme oblikovanja in načrtovanja in vloga 
IT, tehnološki, znanstveni in razvojnociklični okviri IT; uvajanje informatike v 
podjetja; strateški vidiki informatizacije na področju gradbeništva; &nbsp;vloga 
in mesto informatike v gradbenem podjetju in družbi; reinženiring poslovih 
procesov in uvajanje IT,&nbsp; gradbena informatika kot poklicna priložnost; 
tematski zemljevid gradbene informatike, modeliranje kot metoda reševanja 
problemov; računalniško integrirana graditev; komunikacijska integracija, 
informacijska integracija; procesna integracija; povezovanje znanja, rezultati; 
računalniško integrirana graditev; sočasno inženirstvo (concurrent engineering); 
virtualna podjetja, eDelo, ePoslovanje; česa računalniki ne zmorejo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Laboratorijske in 
seminarske vaje</p>Posamezne
 vaje in seminar iz računalniško integrirane graditve in uporabo orodij na
 projektnem problemu.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati pomen 
informatike kot povezovalnega gradnika med subjekti gradbene industrije in 
procesi, ki v njej potekajo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati osnovno 
teoretično in tehnološko ozadje rešitev problema povezovanja v 
industriji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poglobiti 
razumevanje o neposrednih in strateških vidikih informatizacije v 
gradbeništvu</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Postaviti 
konceptualni okvir tematik gradbene informatike, ki ga bodo v toku študija na 
smeri izpopolnili drugi predmeti.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Razumeti 
pomen specialistovega področja v gradbeni industriji in z njo povezanih 
panogah.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
strateškega in kritičnega razmišljanja o uporabi informacijskih tehnologijah v 
gradbeništvu.</p>- 
Sposobnost uporabe tehnoloških rešitev.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turk, Ž, 
Računalniško integrirana graditev, 27 snopičev prosojnic, spletna učilnica 
FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Različni avtorji, 
Global Center for Excellence in Computing teaching modules, 
http://www.asce.org/gcec/Zarli, Alain et al. (2004). Building a Better Future, 
eBook, ICCI Consortium.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hardin, Brad. BIM 
and construction management: proven tools, methods, and workflows. John Wiley 
&amp; Sons, 2011.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Eastman, Chuck, et 
al. BIM handbook: A guide to building information modeling for owners, managers, 
designers, engineers and contractors. John Wiley &amp; Sons, 
2011.</p>
 Raphael, Benny, and Ian FC Smith. Fundamentals of computer-aided engineering. John
Wiley&amp; Sons, 2003.


Naziv: Geotehnika visokih gradenj - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Gvg
NazivANG: Geotechnics of Buildings
NazivNEM: Geotechnik im Hochbau
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Klasifikacija 
gradbenih jam glede na način izkopa z izračunom zemeljskih pritiskov in 
dimenzioniranjem zagatnih sten in drugih podpornih konstrukcij; metode za 
osuševanje/ tesnitev gradbenih jam; tehnologija izvedbe; geostatični izračuni 
zaščitnih konstrukcij gradbenih jam.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Plitvo temeljenje: 
priprava temeljnih tal za plitvo temeljenje (izboljšave tal, pospešitev 
konsolidacije); vrste plitvih temeljev in njihovo dimenzioniranje; nosilnost 
temeljnih tal - plitvo temeljenje; količnik (modul) reakcije tal in aplikacija 
pri izračunu temeljnih konstrukcij; metode za izračun kontaktnih tlakov in 
dimenzioniranje točkovnih, pasovnih temeljev in temeljnih nosilcev; vrste in 
tehnologija izvedbe temeljnih plošč; metode za izračun kontaktnih tlakov in 
dimenzioniranje temeljnih plošč.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Globoko 
temeljenje: vrste pilotov, namen uporabe in način izvedbe; razporeditev obtežbe 
na kole; izračun nosilnosti vertikalno obremenjenih posameznih pilotov in 
skupine osno obremenjenih pilotov; prečno obremenjeni piloti; standardizacija na 
področju globokega temeljenja (Evrokod 7); statične in dinamične obremenilne 
preizkušnje pilotov; nadzor pri izvajanju in zagotavljanje kvalitete izvedenih 
kolov; temeljenje na vodnjakih, kesonih in s koli podprte plošče.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje/seminar</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">a) Izdelava idejne 
zasnove projekta gradbene jame in idejne zasnove plitvega temeljenja v gradbeni 
jami.</p>b)
 Izdelava idejnega projekta globokega temeljenja objekta.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati načine 
izvedbe in načrtovanja gradbene jame, temeljenja gradbenih objektov in metod za 
izboljšanje nosilnosti temeljnih tal</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Seznaniti se z 
načini izvedbe in z geotehničnimi izračuni globokega temeljenja na kolih in 
vodnjakih in tehnikami preizkušanja nosilnosti in kontrole kvalitete izvedbe 
globokega temeljenja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
presoje geotehničnih razmer in projektiranja gradbenih jam, izboljšanja 
temeljnih tal in temeljenja gradbenih objektov</p>- 
Sposobnost načrtovanja, izvedbe in kontrole tehnološko različno izvedenih kolov
 in vodnjakov.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šuklje, L. 1984. 
Mehanika tal. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, FAGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SIST EN 
1997-1:2005 Evrokod 7-1: Geotehnično projektiranje 1. del: Splošna 
pravila.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Priročnik za 
projektiranje gradbenih konstrukcij po Evrokod standardih. 2009. Ljubljana, 
IZS.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Braja, M. Das, 
1999. Principles of Foundation Engineering (4th ed.).</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Nelinearna mehanika - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Nem
NazivANG: Nonlinear continuum mechanics
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lectures:</p>Predpostavka
 o zvezno porazdeljeni masi in posledice; materialne in prostorske koordinate;
 deformacija kot nelinearna preslikava; deformacijski gradient kot linearna
 lokalna preslikava; polarni razcep; lokalne spremembe dolžine, vektorja
 ploskve, ploščine in prostornine; deformacije v konstrukcijah; Tenzor
 deformacij kot mera deformiranosti; tenzor deformacij izražen s pomiki;
 raztegi; tenzor raztegov; glavni raztegi in smeri; spektralni razcepi značilnih
 tenzorjev; potence in druge funkcije tenzorjev; Posplošeni tenzorji deformacij;
 materialni odvod tenzorjev po času; pomik, hitrost in pospešek delca; rotacija,
 kotna hitrost in kotni pospešek; odvodi po času značilnih tenzorjev: hitrostni
 gradient, hitrost deformacijskega tenzorja, spin, hitrost Cauchy-Greenovih
 tenzorjev, hitrost Green-Lagrangevega in Euler-Almansijevega tenzorja;
 napetosti v konstrukcijah; površinska obtežba; vektor napetosti; Cauchyjevi
 postulat, recipročnost in formula; tenzorji napetosti; zveze med raznimi
 tenzorji napetosti; Izreki o ohranitve mase, o gibalni in vrtilni količini v
 globalni obliki; lokalna oblika gibalnih enačb; objektivnost tenzorjev;
 materialna in prostorska objektivnost; pregled objektivnosti doslej vpeljanih
 količin; objektivnost odvodov tenzorjev po času; korotacijski in konvekcijski
 odvod; objektivni odvodi Cauchyjevega tenzorja napetosti; Jaumannov,
 Truesdellov, Oldroydov, Green-Naghdijev odvod tenzorja napetosti po času; šibka
 oblika gibalnih enačb konstrukcije; princip virtualnega dela (PVD) v telesnih 
in prostorskih koordinatah; izpeljava lokalnih enačb gibanja iz PVD; Opis
 uporabe PVD za numerično reševanje; konstitucijske enačbe; Hiperelastični
 modeli; izotropen material z adicijsko specifično deformacijsko energijo;
 Izotropen material izražen z glavnimi raztegi ali z glavnimi logaritemskimi
 raztegi; hiperelastični materiali z vezmi; nestisljivost in neraztegljivost;
 St. Venant- Kirchhoffov material; Neo-Hookov material; prikaz uporabe
 računalniškega programa FlagSHyP za analizo deformiranja teles z nelinearno 
metodo končnih elementov (avtorja J. Bonet in R. D. Wood, Swansea, UK), ki ga je 
za Matlab pripravil R. Flajs.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poglobiti in 
nadgraditi znanje mehanike s 1. stopnje s poglavji nelinearne mehanike z 
namenom, da bi študent razumel mehanski del teoretičnega ozadja sodobnih 
računalniških programov za analizo konstrukcij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Po opravljenih 
vseh obveznostih so študenti seznanjeni s koncepti nelinearne mehanike 
kontinuuma in razumejo osnovno teoretično ozadje modernih računalniških 
programov za analizo prostorskih konstrukcij;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumeti bi 
morali povezavo med mehanskimi koncepti, numeričnimi metodami za reševanje enačb 
nelinearne mehanike in modeliranjem konstrukcij;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumejo, znajo 
interpretirati in inženirsko presojati vhodne podatke in rešitve računalniškega 
programa.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Zna povezovati 
znanja iz matematike, fizike, mehanike konstrukcij, računalništva in gradbenega 
inženirstva z namenom določitve mejne nosilnosti in duktilnosti inženirskih 
konstrukcij;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost, da 
se v kratkem času nauči uporabljati novih komercialnih računalniških programov 
za analizo konstrukcij;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
ustvarjalnega pristopa k modeliranju konstrukcij;</p>- 
Zna zasnovati eksperimente za določitev parametrov hiper elastičnega 
materiala. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lai W.M., Rubin 
D., Krempl E. 1996. Introduction to continuum mechanics, 3rd edition, 
Butterworth-Heinemann, chapters 3, 4 and 5.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bonet J., Wood 
R.D. 2008. Nonlinear continuum mechanics for finite element analysis, 2nd 
edition, Cambridge University press, chapters 4, 5, 6 and 10.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bonet J., Gil 
A.J., Wood R.D. 2012. Worked examples in nonlinear continuum mechanics 
for</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">finite element 
analysis, Cambridge university press.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kelly P., Solid 
mechanics, Part III: Foundations of continuum solid mechanics; Material models 
in continuum solid mechanics.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
<a href="http://www.des.auckland.ac.nz/uoa/piaras-kelly">http://www.des.auckland.ac.nz/uoa/piaras-kelly</a> .</p>Računalniški
 program FLagSHyP z navodili za uporabo (Bonet J., Wood R.D., Flajs 
R.).


Naziv: Statika gradbenih konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Sgk
NazivANG: Structural Analysis
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja in vaje Inženirsko modeliranje temperaturnih vplivov v 
 konstrukcijah ter modeliranje premičnih obtežb s posebnim poudarkom na prometni 
 obtežbi mostov, inženirsko modeliranje konstrukcij s prostorskimi linijskimi 
 modeli, metoda končnih elementov (MKE) za linijske prostorske konstrukcije, 
 vpliv strižne togosti na odziv, račun učinkov temperaturnih vplivov in premikov 
 podpor z MKE, račun vplivnic, uporaba računalniškega programa za analizo 
učinkov  temperaturnih vplivov, premikov podpor in pomične obtežbe.  Seminar 
Individualna  seminarska naloga, v okviru katere študent na primeru konkretnega 
objekta  uporabi znanja, pridobljena v okviru predavanj in vaj. Študent: naredi 
analizo  obtežbe, pripravi ustrezen računalniški model konstrukcije in obtežbe, 
naredi  analizo konstrukcije (s programom in "peš" računom), določil kombinacije 
učinkov  posameznih vplivov v kritičnih prerezih, pripravi tehnično poročilo.  
        
          
        
         
           
           
          
          
           
         
          
        

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Študent 
pridobi znanje, ki je potrebno za analizo prostorskih in bolj zahtevnih 
linijskih konstrukcij, ki so obremenjene z bolj zahtevnimi vrstami 
vplivov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; poglobi 
znanje o metodah, na katerih temeljijo sodobni računalniški programi za analizo 
konstrukcij, ki je pridobljeno na 1. stopnji študija,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; pridobi 
znanje za račun konstrukcij za primer spremenljivih (pomičnih) 
obtežb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Teoretično 
znanje uporabi na konkretnem primeru v okviru individualne seminarske 
naloge.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>Študent
 razume in obvlada modeliranje in analizo bolj zahtevnih konstrukcij,
 obremenjenih z bolj zahtevnimi vrstami vplivov. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J. Duhovnik. 2005. 
Statika linijskih konstrukcij I, Univerza v Ljubljani, UL FGG (str. 67–102, 
201-215).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">B. Lutar, J. 
Duhovnik. 2004. Metoda končnih elementov za linijske konstrukcije, Univerza v 
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz standardov SIST EN 1990, SIST EN 1991-1-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 1991- 
1–4, SIST EN 1991-1-5, SIST EN 1991-2.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG


Naziv: Gradbena fizika - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Gf
NazivANG: Building Physics
NazivNEM: Bauphysik
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
﻿




Predavanja Porazdelitev temperature in prenos toplote v snovi in prenos 
 toplote s sevanjem; osnovne metode reševanja difuzijske enačbe, robni in 
začetni  pogoji; relativna in absolutna vlažnost, merjenje vlažnosti, vlaga v 
gradbenih  materialih, transport vlage in vodne pare v poroznih snoveh, vpliv 
vlage na  mehanske in toplotne lastnosti gradbenih materialov; izviri zvoka in 
razširjanje  zvoka v prostoru, reverberacija, zaznavanje in merjenje jakosti 
zvoka,  karakterizacija in kontrola hrupa v zgradbah. Vaje Seminarske vaje 
(računske  vaje).            
           
          
            
          
         
          
 

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Ponuditi 
študentom poglobljeno znanje tistih naravnih pojavov, ki so pomembni v gradbeni 
stroki: prenos toplote, vlaga in materiali, ter zvok in zaščita pred 
hrupom.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Študent pridobi 
specifična znanja s področja prenosa toplote in transporta vlage v gradbenih 
materialih in razume osnovne zvočne pojave v zgradbah.</p>- 
Sposobnost fizikalno-matematične formulacije problema in sposobnost izbire
 primernega matematičnega orodja za dosego kvantitativnih rezultatov. Obvlada
 osnovne matematične metode reševanja difuzijske in valovne 
enačbe. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">R. Kladnik. 1983. 
Nestacionarni Temperaturni Pojavi v Ovojnem sklopu Zgradbe, skripta FAGG (80 
str.).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">A. V. Luikov. 
1975. Heat and mass transfer in capillary porous bodies. Pergamon, 
Oxford.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">D. A. Biess and C. 
H. Hansen. 2003. Engineering Noise Control, Theory and Practice, 3rd edition. 
Spon Press.</p>J.
 Peternelj, Z. Jagličić. 2014. Osnove gradbene fizike. Ljubljana, UL 
FGG.


Naziv: Prenova in preizkušanje konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pipk
NazivANG: Repair and Testing of Structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Splošni
 pojmi povezani s trajnostjo, popravilom in utrditvijo konstrukcij (osnovni
 pojmi, definicije, vzroki propadanja in sprememb konstrukcije, znižanje
 uporabnosti, preventivni ukrepi, kriteriji za pristop k sanaciji, relevantni
 predpisi in standardi, posebnosti posameznih tipov objektov). Osnove
 diagnostike konstrukcije (preiskave za ugotavljanje stanja in kakovosti
 materialov in konstrukcijskih elementov, neporušne in porušne preiskave).
 Ukrepi za zvišanje preostale življenjske dobe konstrukcije in vgrajenih
 materialov (izbira materialov glede na predvidene vplive na življenjsko dobo
 konstrukcije, združljivost različnih materialov v konstrukciji, načrtovanje
 konstrukcijskih detajlov, načrtovanje zaščitnih ukrepov proti zunanjim vplivom
 in kombinaciji trenutnih in dolgotrajnih vplivov). Tehnična regulativa s
 področja trajnosti, popravil in utrditve konstrukcij (priporočila, standardi,
 predpisi vključno z Evrokodi, projektiranje in kontrola izvedbe, zagotavljanje
 kakovosti). Eksperimentalno podprt razvoj metod popravil in utrditev. Popravilo
 in utrditev konstrukcij nizkogradnje in visokogradnje s posebnim povdarkom na
 objekte kulturne dediščine. Splošni pojmi o preiskavah gradbenih konstrukcij
 (namen preiskav, preizkušanci, obtežbe, meritve in opazovanja, spremljajoče
 preiskave). Modelne preiskave gradbenih konstrukcij(osnove teorije modelov,
 modeliranje konstrukcij, modelni materiali, praktični primeri). Oprema za
 simulacijo statične in dinamične obtežbe. Meritve in registracija fizikalnih
 količin (fizikalne količine, zajemanje in registriranje podatkov, obdelava
 podatkov, sestavljanje poročil).

Namen:
- Spoznati glavne vplive na življenjsko dobo, uporabnost in odpornost 
 konstrukcije. - Spoznati ukrepe za zviševanje preostale življenjske dobe 
 objektov. - Usposabljanje za sistematični pristop k snovanju in projektiranju 
 popravil in utrditev konstrukcij ter njihovega vzdrževanja kot preventivnega 
 ukrepa. - Spoznavanje eksperimentalno podprtega razvoja metod in tehnik 
sanacij.  - Spoznavanje metod merjenja količin pri obremenitvah konstrukcij. - 
Uvajanje v  sistematični pristop k izvedbi preiskav konstrukcij. - Razvijanje 
osnov za  vrednotenje ekonomike sanacijskih ukrepov.            
         
          
         
          
           
          
    

Literatura:
J. Douglas, E.A. Noy. 2011. Building Surveys and Reports. Wiley-Blackwell, 
 4th Edition. Building Construction under Seismic Conditions in the Balcan 
 Region, Vol. 5, Repair and Strengthening of Reinforced Concrete, Stone and 
Brick  Masonry Buildings. 1983. Vienna, UNDP /UNIDO. Building Construction under 
 Seismic Conditions in the Balcan Region, Vol. 6, Repair and Strengthening of 
 Historical Monuments and Buildings in Urban Nuclei. 1983. Vienna, UNDP /UNIDO. 
SIST EN 1998-3:2005 Eurocode 8: Design of structures for earthquake resistance  
– Part 3: Assessment and retrofitting of buildings. M. Tomaževi&#230;. 1991. 
 Introduction into experimental analysis of structures. Ljubljana, UL.  
          
          
            
         
            
          
            
           
        


Naziv: Praktično usposabljanje - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pu
NazivANG: Practical Training
NazivNEM: Praktikum
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja 
delo, ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Predvsem: se seznani z 
organizacijsko strukturo in tehnologijo gradbenega podjetja, se seznani s 
predpisi o varstvu pri delu in njihovi izvedbi v praksi, de seznani se z 
aktualnim dogajanjem v gradbenem podjetju, spozna menedžerski vidik dela v 
podjetju, dela na terenu – aktualnem gradbišču, oziroma v pisarni - samostojno 
opravi dela na aktualnem projektu pod vodstvom mentorja, razvija uporabo 
znanstvenoraziskovalnih metod v širšem spektru problemov v stroki, razvija 
kritične refleksije, socialne in komunikacijske zmožnosti za vodenje skupinskega 
dela, pokaže iniciativnost in samostojnost pri vodenju najzahtevnejših delovnih 
sistemov pod nadzorom mentorja.                                                                                                       </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -8.5pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;">- Študent v okviru praktičnega usposabljanja spozna operativno delo 
v ciljnih poklicih in organizacijsko strukturo subjektov na področju 
gradbeništva.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;">- Praksa, izvedena med izobraževalnim procesom, ima tudi 
motivacijski cilj ter namen.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;">- Študent spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in 
procese povezane s kariernim razvojem.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;">- Študentu se omogoči samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki 
podpirajo procese poklicne identifikacije v povezavi akademskega okolja in 
delovnih okolij.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;"> -Študent spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in 
značilnosti delovnih okolij ter značilnosti opazovanja in registriranja delovnih 
procesov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt -29.4pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt 1.4pt; tab-stops: 9.1pt;">- Obvladovanje 
uporabe in prenosa teoretičnih znanj, ki jih študent  pridobi med študijem pri 
predavanjih, vajah ter seminarjih, v inženirsko prakso. <br>- 
Sposobnost za povezovanje teorije in dela v praksi.</p> 

Literatura:
<p>Viri so izbrani  
v sodelovanju z mentorjem praktičnega usposabljanja glede na vsebine, ki so  
predpisane in z njimi razpolaga organizacija, ki izvaja praktično 
 usposabljanje.  </p><p>Resources are selected in 
collaboration with the supervisor of practical training in relation to the 
contents prescribed and disposed of by the organization conducting the practical 
training.                          </p><p>Interna in druga gradiva v delovni 
organizaciji.      </p><p>Smernice za praktično usposabljanje 
na Univerzi v Ljubljani. 2007. Ljubljana, UL. Dostopno na spletu.             </p><p>Govekar, Okoliš et.al. 2010. 
Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih 
praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.                    </p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL 
FGG      .      </p>


Naziv: Mehanizacija in tehnologija gradnje cest - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Mitgc
NazivANG: Road Construction Machinery and Technology
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Predavanja<BR>Gradbena mehanizacija. Elementi in 
karakteristični prečni prerezi ceste in vozišča. Osnovni cestogradbeni 
materiali, umetni materiali, sekundarne surovine in kemično stabilizirani 
materiali. Osnovne preiskave in orientirane raziskave na pogoje uporabe 
cestogradbenih materialov. Karakteristične plasti v cestnem prerezu.&nbsp; 
Gibanje in delovanje vode v cestnem telesu in v plasteh vozišča. Postopki 
gradnje in utrjevanja plasti in postopki preverjanja 
kakovosti<BR>Vaje<BR>Izdelava elaborata o izboru ustrezne gradbene mehanizacije 
za gradnjo cest. Izdelava Tehnološkega elaborate gradnje cest v vkopu, nasipu, 
mešanemu prečnemu profilu ceste in na prehodu zemljinski objekt – gradbeni 
objekt.<BR>Seminar<BR>Dimenzioniranje voziščnih konstrukcij.<BR>

Namen:
Cilji<BR>- Pridobiti osnovna znanja o gradbeni 
mehanizaciji<BR>- Pridobiti osnovna znanja o karakterističnih prečnih prerezih 
ceste in voziščne konstrukcije glede na pogoje v geološkem okolju in glede na 
prometne obremenitve<BR>- Pridobiti osnovna znanja o vplivih okolja in 
vremenskih razmer na obnašanje ceste in vozišča<BR>- Nadgraditi osnovna znanja o 
geo-materialih, o postopkih za njihovo poboljšanje in kemično stabiliziranje in 
pridobiti poglobljena znanja o proizvedenih cestogradbenih materialih<BR>- 
Pridobiti osnovna znanja o merilih in postopkih za vrednotenje kakovosti 
gradnje<BR>- Pridobiti znanja za dimenzioniranje vseh vrst voziščnih konstrukcij 
Pridobljene kompetence:<BR>- Sposobnost izdelave tehnoloških elaboratov za 
gradnjo cest<BR>- Sposobnost vodenja nadzora zemeljskih del pri gradnji 
cest<BR>- Sposobnost načrtovanja in dimenzioniranja vozišč.<BR>          
          
            
             
            
          
          
            
         
           
           
               
         
            
            
            
          
          
          
         
          
          

Literatura:
 
Žmavc, J. 2007. Gradnja cest: voziščne konstrukcije. 
2. izd. Ljubljana: Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo.<BR>Žmavc, J. 2010. 
Vzdrževanje cest. 1. izd. Ljubljana: DRC, Družba za raziskave v cestni in 
prometni stroki Slovenije.<BR>Mehmedbašić, S. 2007. Mehanizacija u 
građevinarstvu: osnovi za izbor mašina i proračun učinaka. Sarajevo: Građevinski 
fakultet.<BR>SIST EN 1997-1:2005 Evrokod 7-1: Geotehnično projektiranje.<BR>Učno 
gradivo v spletni učilnici UL FGG.<BR>


Naziv: Mestne prometne površine - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Mpp
NazivANG: Urban Roads
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Sistematika
 mestne cestne mreže – administrativna in funkcionalna; projektni elementi
 mestnih cest – v situaciji, v podolžnem profilu, v prečnem prerezu,
 preglednost;&nbsp; projektni elementi križišč – oblike, računski
 elementi;&nbsp; prometni otoki, pregledno polje, avtobusna postajališča;
 mirujoči promet – različne oblike parkiranja umirjanje prometa v naseljih – 
namen in ukrepi na mreži in na vozišču;&nbsp; kolesarske površine – različne
 oblike, projektni elementi; površine za pešce – cone za pešce, nadhodi,
 podhodi; nivojska prečkanja;&nbsp; prometna signalizacija – vertikalna,
 horizontalna.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove 
mestne prometne politike</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove za 
kategorizacijo mestnih prometnih površin</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Detajlno 
obdelati projektne elemente posameznih vrst mestnih prometnih površin</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Opredeliti možne 
ukrepe za izboljšanje prometne varnosti na mestnih prometnih 
površinah</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
načrtovanja mestnih prometnih površin</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
projektiranja mestnih prometnih površin</p>- 
Možnost ocenitve ustreznosti mestne prometne politike

Literatura:
<p>Tehnični normativi in navodila za 
projektiranje mestnih prometnih površin. 1991. Ljubljana, FGG – PTI.             </p><p><br> </p>


Naziv: Informacijsko modeliranje zgradb B - II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Imz
NazivANG: Building information modelling
NazivNEM: Informationsmodellierung der Gebäude
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uvod v 
informacijsko modeliranje zgradb (BIM). Načini uvajanja in uporabe BIM v 
gradbeništvu. Sintaksa, struktura in semantika podatkov. Načrtovanje podatkovnih 
modelov in jezik Express. Zbirke podatkov za informacijsko modeliranje zgradb. 
Pregled aspektnih modelov in ogrodij BIM. Metode, standardi in orodja za 
interoprabilnost BIM. Standardi za izmenjavo podatkov ifc, cis2, landxml, cobie. 
Uporaba BIM za energetsko učinkovitost in trajnostno gradbeništvo&nbsp; 
Parametrično modeliranje informacijskih modelov zgradb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izdelave sheme za 
konstrukcijske elemente ali gradbene (pol)proizvode. Izdelava delov 
informacijskih modelov zgradb. Izdelava parametričnega modela gradbeni. 
Informacijsko modeliranje istega gradbenega produkta z več orodji. 
Parametrizacija in povezovanje z informacijskimi modeli zgradb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>Projekt
 iz informacijskega modeliranja zgradb.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati osnovne 
koncepte informacijskega modeliranja zgradb</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pripraviti 
študente na uvajanje in uporabo informacijskih modelov zgradb</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pripraviti 
študente na nadgradnjo uporabe informacijskih modelov zgradb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Izdelati shemo 
informacijskih modelov zgradb</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Izdelati 
konkreten informacijski model in pridobiti ustrezne podatke</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Uporabiti 
informacijski model zgradb za vizualizacijo, dokumentacijo in analize</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Analitično 
obravnavati izmenjavo informacijskih modelov in vlogo pri 
komunikaciji</p>-
 Sodelovati pri gradbenih projektih, ki temeljijo na informacijskih modelih
 zgradb.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">EASTMAN C, TEIHOLZ 
P, SACKS R &amp; LISTON K. 2013. BIM Handbook A Guide to Building 
Information</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Modelling for 
Owners, Managers, Designers, Engineers, and Contractors, New Jersey: John Wiley 
&amp; Sons.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">WEYGANT, RS. 2011. 
BIM Content Development: Standards, Strategies, and Best Practices. John Wiley 
&amp; Sons.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">BRITISH STANDARDS. 
PAS 1192 Specification for information management for the capital/delivery phase 
of construction projects using Building information modelling. 2013. British 
Standards.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG


Naziv: Stvarno pravo - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Sp
NazivANG: Property Law
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
Pojem&nbsp;prava&nbsp;
 in&nbsp; delitev&nbsp;na&nbsp; javno&nbsp; in&nbsp; zasebno pravo. Pravni viri,
 ki urejajo nepremičnine. Temelji lokalne samouprave. Temelji prava Evropske
 unije. Temeljni pojmi nepremičninskega prava (nepremičnina, sestavina,
 pritiklina, parcela, pripadajoče zemljišče, javno dobro idr.). Načela stvarnega
 prava. Lastninska pravica, solastnina in skupna lastnina. Etažna lastnina,
 kataster stavb in vpis etažne lastnine v zemljiško knjigo, vzpostavitev etažne
 lastnine. Omejene&nbsp; stvarne&nbsp;pravice&nbsp; (stvarne&nbsp; služnosti,
 osebne&nbsp; služnosti,&nbsp; stvarno&nbsp; breme,&nbsp; nujna&nbsp;pot,
 hipoteka in zemljiški dolg, stavbna pravica). Nepremičninske evidence in
 zemljiška knjiga. Omejitve lastninske pravice v javnem interesu in drugi 
javnopravni režimi na zemljiščih. 

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Osnovni cilj 
predmeta je študenta na vsebinsko celovit način seznaniti z osnovami stvarnega 
prava, s poudarkom na pravni ureditvi nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Študent pridobi 
naslednje kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pozna osnove 
stvarnega prava in zemljiške knjige.</p>-
 Nadaljnja uporaba znanja stvarnega&nbsp; prava omogoča študentu razumevanje pri
 praktičnem delu pri izpeljavi strokovnih geodetskih del pri evidentiranja
 nepremičnin in sodnih postopkih.      
  

Literatura:
Juhart, M., Tratnik, M., Vrenčur, R., Plavšak, N., Geč, M. 2007. Stvarno 
 pravo. GV založba. (predvsem v delu, ki obravnava nepremičnine / in particular 
 chapters on real-estate) Veljavna zakonodaja, ki ureja nepremičnine (Dostopno 
 na: www.dz-rs.si in www.pisrs.si), seznam se sproti oblikuje in dopolnjuje. / 
 Relevant legislation regulating immovables (Dostopno na: www.dz-rs.si and 
 www.pisrs.si), the list is updated regularly. Drugo gradivo, sporočeno na 
 predavanjih in na vajah ter v ŠIS. / Other study material is disseminated at 
the  lectures and tutorials as well as via the student information system.  
            
            
         
           
        
          
               
           


Naziv: Optimizacijske metode v gradbeništvu - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Omvg
NazivANG: Optimization Methods in Civil Engineering
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>Linearno
 programiranje (splošni problem, grafične metode, metoda simpleksov, transportni
 problemi, metoda stopalnikov, metoda modi, degeneracija, celoštevilčno linearno
 programiranje). Nelinearno programiranje (metode reševanja problemov brez
 omejitev, brez uporabe odvodov, z uporabo odvodov; metode reševanja problemov z
 omejitvami. Lagrangevi multiplikatorji, transformacijske metode, metode
 kazenskih funkcij). Diskretno dinamično programiranje. Genetski algoritmi.
 Večkriterialno odločanje

Namen:
Cilji: - Podati  teoretične osnove optimizacije - Spoznati metode 
reševanja optimizacijskih  problemov - Na številnih praktičnih primerih 
pridobiti sposobnost prepoznavanja  problemov in njihove matematične 
formulacije.  Pridobljene kompetence -  Sposobnost prepoznavanja problemov v 
gradbeništvo kot problemov matematičnega  programiranja - Sposobnost 
matematičnega formuliranja problemov - Sposobnost  uporabe ustreznih metod in 
orodij za reševanje problemov.     
        
         
         
        
        
        

Literatura:
Žura M. 2008. Matematično programiranje – študijsko gradivo Vadnjal A. 
 1971. Rešeni problemi linearnega programiranja. Vadnjal A. 1976. Diskretno 
 dinamično programiranje.            
         
  


Naziv: Hidravlično modeliranje - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Hm-BI
NazivANG: Hydraulic Modelling
NazivNEM: Hydraulische Modellierung
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">a. Sklop 
“Hidravlika nestalnega toka” Predavanja:</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Nestalni tok s 
prosto gladino (vrste valov, osnovne Saint Venantove enačbe, metode reševanja – 
metoda karakteristik, eksplicitne in implicitne metode končnih razlik, začetni 
in robni pogoji, osnove dvodimenzijskih problemov, osnove in primeri gibanja 
nenewtonskih tekočin – snežni plazovi, drobirski tokovi). Vodni udar v ceveh pod 
tlakom (opis pojava, izpeljava dinamične in kontinuitetne enačbe, metoda 
karakteristik, začetni in robni pogoji, ukrepi za blažitev vodnega udara). 
Vodostani (opis, izpeljava kontinuitetne in dinamične enačbe, enačba nedušenega 
nihanja, metode reševanja, stabilnost vodostanov, vrste vodostanov, njihova 
izbira in način računanja).&nbsp; Teorija valov malih amplitud, analitične 
rešitve osnovnih enačb.</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Laboratorijske 
vaje (potujoči vodni skok, meritve na fizičnem modelu vodostana, uporaba 
računalniških programov za račun poplavnih, obratovalnih in poplavnih valov ter 
vodnega udara – delo v računalniški učilnici).</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">b. Sklop 
“Hidravlika II” Predavanja:</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stalni 
neenakomerni tok (zahtevni primeri robnih pogojev, opis programske opreme). 
Fizični hidravlični modeli (dimenzijska analiza, principi teorije podobnosti, 
distorzirani modeli, proces konstruiranja modela, kriteriji za izbiro fizičnega 
ali matematičnega modela). Modeliranje hidravličnih objektov (opis hidravličnih 
lastnosti posameznih objektov oz. naprav, njihovo modeliranje, robni pogoji in 
načrtovanje ter preverjanje tehničnih zahtev). Modeliranje zahtevnejših 
cevovodnih sistemov z orodji umetne inteligence (opis hidravličnih lastnosti, 
karakteristike elementov modeliranja in obratovalnih razmer, 
verifikacija-umerjanje-validacija modelov cevovodnih sistemov).</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Laboratorijske 
vaje (modelna podobnost, osnove merilne tehnike in enostavni merilni sistemi, 
meritve na fizičnih modelih pregrad, usedalnikov ipd., hidravlično 
dimenzioniranje sistemov).</p><p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p><p>Izdelava
 samostojne seminarske naloge, ki obsega: uporabo 1D ali 2D modela za račun
 zahtevnejšega primera neenakomernega toka v vodotoku ali hidravlično 
modeliranje&nbsp;zahtevnejšega cevovodnega sistema ali hidravlično modeliranje 
zahtevnejšega hidrotehničnega objekta.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">a. Sklop “Hidravlika nestalnega toka” </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Nadgraditi 
znanje hidravlike stalnega toka s teoretičnimi osnovami in načini reševanja 
nestalnega toka s prosto gladino in nestacionarnih pojavov v ceveh pod tlakom. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Podati 
načine uporabe matematičnih modelov 
oz. računalniških programov za račun poplavnih, obratovalnih in porušitvenih 
valov kot osnove za dimenzioniranje hidrotehničnih objektov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">b. Sklop “Hidravlika II” </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Spoznati 
zahtevnejše primere stalnega neenakomernega toka v odprtih vodotokih in v 
vodnogospodarskih sistemih ter njihova obratovalna stanja, z upoštevanjem 
specifičnih robnih pogojev. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Podati 
proces izdelave hidravličnih fizičnih modelov, prikaz ustreznih merilnih metod 
in opreme s podpornimi računalniškim programi. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Nadgraditi 
osnovno znanje hidravlike z modeliranjem zahtevnejših hidravličnih objektov in 
naprav. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Podati 
načine hidravličnega modeliranja zahtevnejših sistemov, vključno z verifikacijo, 
kalibracijo in validacijo modelov. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">a. Sklop “Hidravlika nestalnega toka” </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Sposobnost 
pravilne definicije gonilnih sil, njim primerne izbire ustreznih osnovnih enačb 
in pravilne uporabe računalniških programov za določanje merodajnih količin pri 
nestalnih tokovih. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Sposobnost 
posploševanja in razumevanja sorodnih pojavov nestalnega toka s prosto gladino 
in v cevnih sistemih pod tlakom. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">b. Sklop “Hidravlika II” </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Sposobnost 
oceniti, kdaj zadošča matematični model in kdaj je nujen fizični model. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Razumeti 
negotovost rezultatov fizičnega modeliranja oz. izračunov. 
</p>- 
Obvladovanje 
procesov umerjanja, validacije in kritične ocene rezultatov matematičnih modelov 
ter prenosa s fizičnih modelov v naravo za najzahtevnejše primere tokov v 
hidrotehnični praksi. 

Literatura:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Steinman, F. 2010. 
Hidravlika, učbenik. Ljubljana, UL FGG, str. 295.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Rajar, R. 1980. 
Hidravlika nestalnega toka, univerzitetni učbenik. Ljubljana, UL FGG, str. 
279.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ivetić, M. 1996. 
Računska hidraulika – tečenje u cevima. Beograd, Građevinski fakultet, str. 
306.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">US Army Corps of 
Engineers: HEC-RAS.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
<a href="http://www.hec.usace.army.mil/software/hec-ras">http://www.hec.usace.army.mil/software/hec-ras</a> .</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">US Environmental 
Protection Agency: EPANET .</p>
<p>Dostopno
 na: <a href="http://www.epa.gov/nrmrl/wswrd/dw/epanet.html">http://www.epa.gov/nrmrl/wswrd/dw/epanet.html</a>
 .</p>


Naziv: Geotehnika nizkih gradenj - GEO-HI - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Gng1
NazivANG: Geotechnics of Infrastructural Facilities
NazivNEM: Geotechnik der Infrastrukturobjekte
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Metode izboljšanja tal (preobremenitev, radialna konsolidacija, dinamična komprimacija, gruščnati koli, injektiranje, jet grouting, metode površinskega in globinskega mešanja z anorganskimi in organskimi vezivi); strujanje podzemne vode skozi zasičena izotropna in anizotropna tla, vzgon, kritični hidravlični gradient, hidravlične porušitve (hidravlični lom tal, notranja erozija, piping); zemeljske pregrade: strujanje vode skozi pregrado, ukrepi za zmanjšanje neugodnih posledic, načrtovanje filtrov, stabilnost zemeljskih pregrad v statičnih pogojih in v slučaju potresne obtežbe; likvifakcija tal; raba geosintetikov za tesnjenje, filtriranje, ločevanje in armiranje; analiza in upravljanje z geotehnično pogojenimi tveganji.</p>
<p>Vaje</p><p>Račun učinka izboljšave tal z vertikalnimi drenažami, gruščnatimi koli, preobtežbo (peš in z uporabo računalniških orodij); analiza strujanja vode skozi in pod zemeljsko pregrado; stabilnostna analiza prečnega prereza zemeljske pregrade v statičnih pogojih in pogojih delovanja seizmičnih vplivov; analiza likvifakcije tal na osnovi rezultatov terenskih in laboratorijskih preiskav tal; dimenzioniranje mineralnih filtrov v pregradi; dimenzioniranje in izbira geosintetikov za namen ločevanja, filtracije, tesnjenja; analiza in načrt armirane brežine; izdelava kataloga tveganj in analize tveganja za izbran geotehnični projekt.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati metode izboljšanja tal, njihove dobre strani in omejitve 
v posameznih pogojih tal in predvidene vrste gradnje 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati zakonitosti strujanja podzemne vode in precejanje skozi 
zemeljske pregrade ter potencialne probleme, ki iz tega izhajajo ter možne 
rešitve </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Seznaniti študenta z vplivi potresa na tla in geotehnične objekte 
(vpliv na stabilnost in likvifakcijo) </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Predstaviti možnost uporabe geosintetičnih materialov v 
geotehničnem inženirstvu </p>- 
Predstaviti geotehnično pogojena tveganja in preproste možnosti analize in 
upravljanja s tveganji

Literatura:
<p>SIST EN1997-1:2005 Evrokod 7-1: Geotehnično   
 projektiranje - 1. del Splošna pravila. </p><p>SIST EN1997-2:2007 Evrokod 7-2: Geotehnično projektiranje - 2. del Preiskovanje in preskušanje tal.</p><p>Vaniček I, Vaniček M. 2008. Earth Structures in Transport, Water and Environmental Engineering, Springer, 637 str.</p><p>Moseley, M.P., Kirsch, K. 2006. Ground improvement, Taylor &amp; Francis, London, 432 p.</p><p>Recommendations for Design and Analysis of Earth Structures using Geosynthetic Reinforcement</p><p>EBGEO, Ernst &amp; Sohn, DGGT, 2011.</p><p>Nonveiller, E. 1983. Nasute brane, projektiranje i građenje, Školska knjiga Zagreb.</p><p>Clayton, C.R.I. 2001. Managing geotechnical risk, Thomas Thelford. Elektronski viri:</p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


Naziv: Nelinearna analiza konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Nak
NazivANG: Non-linear Analysis of Structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Definicija stabilnosti konstrukcij: tipi nestabilnosti; mehanski modeli 
 stabilnosti; konzervativni - nekonzervativni sistemi; problem začetne 
 nestabilnosti; uklonske oblike in kritične uklonske obtežbe sistemov z več  
prostostnimi stopnjami. Analitične rešitve osnovnih stabilitetnih fenomenov 
 konstrukcij: upogibni uklon; izbočenje ploskovnih elementov; bočna zvrnitev; 
 torzijski uklon; elasto-plastičen uklon; nelinearni odziv realnih konstrukcij 
in  občutljivost nelinearnega odziva konstrukcij na imperfektnost. Nelinearna 
 numerična analiza: numerične metode določevanja ravnotežnih poti konstrukcij; 
 nelinearna metoda končnih elementov na primerih. Uvod v napredne numerične 
 metode: kontaktni problemi, večnivojsko modeliranje materialov in konstrukcij, 
 sklopljeni problemi, reševanje sklopljenih problemov.         
       
          
       
        
         
       
        
          
        
     

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Cilj: 
spoznati fenomene povezane z stabilnostjo in splošnim nelinearnim odzivom 
konstrukcij ter metode za njihovo numerično obravnavo.</p>-&nbsp;
 Kompetence: sposobnost izdelave nelinearne analize odziva konstrukcije na dano
 obtežbo, kot osnova postopkov projektiranja konstrukcij.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zdenek p. Bažant, 
Luigi Cedolin. 2003. Stability of structures. Dover, chapters 1, 2, 4, 5, 6,7 
8.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. A. Crisfield. 
1991. Non-linear finite element analysis of solids and structures vol.1. John 
Wiley &amp; sons, chapters 4, 9.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. Wriggers. 2008. 
Nonlinear finite element methods. Berlin, Springer.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">E-learning: 
Collection of exercises with solutions.</p>Dostopno
 na: http:// symech .fgg.uni-lj.si/ nak/ Selected lectures in pdf format:
 http:// symech .fgg.uni-lj.si/ nak/Skripta/ .knjižni viri:<br> Zdenek p. 
Bažant, Luigi Cedolin (2003), Stability of structures, Dover, poglavlja 1, 2, 4, 
5, 6,7 8<br> M. A. Crisfield, non-linear finite element analysis of solids and 
structures vol.1, john wiley &amp; sons, 1991, poglavja 4, 9<br> P. Wriggers. 
Nonlinear finite element methods. Springer, Berlin, 2008.<br> elektronski viri: 
spletna u&#232;ilnica, <a href="http://fgg.uni-lj.si/symech/">http://fgg.uni-lj.si/symech/</a>


Naziv: Potresno inženirstvo - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pi
NazivANG: Earthquake Engineering
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja<br>Uvod v dinamiko gradbenih konstrukcij; 
dinamični odziv sistemov z eno prostostno stopnjo; osnove dinamičnega odziva 
sistemov z več prost. stopnjami; osnovni pojmi o potresih in potresni obtežbi 
(uvod, splošno o potresih, jakost potresa, potresi v prostoru in času, 
značilnosti gibanja tal na lokaciji, projektni spektri); osnovni pojmi in načela 
potresnoodpornega projektiranja (nosilnost in duktilnost, togost, dušenje, 
zasnova konstrukcij);&nbsp; obnašanje geotehničnih in hidrotehničnih; (pregrade, 
cevovodi, vodovodna in kanalizacijska omrežja) objektov med potresi; 
poenostavljen način računa pri potresni obtežbi.<br>Vaje<br>Laboratorijske vaje 
(v računalniški učilnici): dinamični odziv sistemov z eno prostostno 
stopnjo.<br>Individualne naloge (v rač.učilnici): analiza enostavnega 
hidrotehničnega ali geotehničnega objekta pri potresni 
obtežbi.<br>

Namen:
Cilji:<br>- Podati osnove dinamike gradbenih 
konstrukcij ter osnovne pojme o potresih, potresni obtežbi in potresnoodpornem 
projektiranju s posebnim poudarkom na geotehničnih in hidrotehničnih 
objektih.<br>Pridobljene kompetence:<br>- Razumevanje posledic potresov in 
obvladovanje različnih načinov zaščite pred njimi<br>- Sposobnost uporabe 
enostavnih metod analize dinamičnih problemov<br>- Razumevanje in obvladovanje 
enostavnih<br>načinov računanja potresnoodpornih objektov<br>

Literatura:
P.Fajfar. 1995. Fundamentals of earthquake 
engineering (in Slovenian). Ljubljana,UL FGG, 83 pp.<br>P.Fajfar. 1984. Dynamics 
of structures (in Slovenian). Ljubljana, UL FGG, str.1-20, 27-88, 109-119, 
132-144, 325-338.<br>M. Dolšek. 2007. Seismic analysis of simple buildings using 
ETABS (in Slovenian).<br>P.Fajfar, M.Fischinger, D.Beg, M.Dolšek, T.Isaković, 
M.Kreslin, M.Rozman, Z.Vidrih, B. Čermelj. 2009. Eurocode 8: Design of 
earthquake-resistant structures (in Slovenian), (In Manual for design of 
structures using Eurocode 8, Eds. D. Beg and A.Pogačnik) (selected 
chapters).<br>Forign students can use literature in English after consultation 
with the Lecturer.<br>EASY (Earthquake Engineering Slide Information System), 
IKPIR FGG, CD.<br>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.<br>


Naziv: Prometna ekologija - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pe
NazivANG: Traffic Ecology
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove o varstvu 
okolja (zgodovinski pregled, pojem varstva okolja, varstvo okolja in urejanje 
prostora, oblike okoljevarstvenega delovanja, vplivi prometa na okolje). 
sestavine okolja in prostora:zrak in podnebje (emisije prometa), tla (reliefne 
posebnosti), vode (prometne ureditve in varstvo pred poplavami, prečenje 
vodotokov), rastlinstvo, živalstvo, varovana območja, obremenitev s hrupom, 
kulturna dediščina, kakovost krajine, gozdarstvo in gozd, kmetijstvo in 
kmetijske površine, poselitev, turizem. Presoje vplivov na okolje: pojem in 
pomen, vpogled v zgodovino, oblike presoje, zakonski okvir in postopek, izvedba 
presoje (opredelitev cilja, orodja, metode dela …). Urejanje obcestne krajine: 
umeščanje ceste v krajino, relief, uporaba rastlinja, urejanje spremljevalnih 
objektov, urejanje voda, ureditve za živali. Omilitveni ukrepi: prometni hrup, 
živali.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Seminarske
 vaje (računske vaje, umestiti traso ceste v prostor z upoštevanjem vseh
 predhodno pridobljenih znanj)in laboratorijske vaje (demonstracijske vaje na
 računalniških modelih,) Terensko delo - Zbiranje in analiza 
podatkov.

Namen:
Cilji: - Podati osnovne opredelitve, vpogled v zgodovino, oblike 
 dejavnosti in pojavne oblike varstva okolja, oziroma okoljevarstvene zahteve -  
Podati pregled ukrepov in metod prostorskega načrtovanja kot oblike varstva 
 okolja v prometnem inženirstvu Pridobljene kompetence: - Sposobnost izdelave 
 osnovnih analiz in študij iz področja prostorskega načrtovanja - Sposobnost 
 sodelovanja in izdelovanja celovitih presoj vplivov prometa na okolje - 
Razumeti  in upoštevati okoljevarstvene zahteve v prometnem inženirstvu 
(preventive in/ali  sanacija)           
          
          
         
          
           
         
 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Maher T. 2008. 
Prometni hrup in zaščita pred njim – skripta, dopolnjena verzija. Ljubljana, UL 
FGG, Prometnotehniški inštitut, 132 str. 132.</p>Maher 
T. 2008. Živalim prijazne ceste, skripta, dopolnjena verzija. Ljubljana, UL FGG,
 Prometnotehniški inštitut, 103 str.


Naziv: Vodenje projektov - B II
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Vp0
NazivANG: Project Management
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Predavanja<br>Projekt kot sistem, cilji projekta, 
komponente in relacije v projektu, odnos z okoljem. Organizacija izvajanja 
projektov, stalna in nestalna projektna organiziranost. Področja projektnega 
vodenja.<br>Specifika in faze projektov v gradbeništvu. Strukturiranje projekta, 
matrika odgovornosti.<br>Planiranje in spremljanje projektov. Oblikovanje 
projektnega tima. Upravljanje s tveganji.<br>Vaje<br>Izdelava lastnega projekta 
od zasnove do generalnega plana. Modeliranje tveganj pri projektih v 
gradbeništvu in simulacija vplivov.<br>

Namen:
Pridobitev znanj o posameznih udeležencih v procesu 
graditve, fazah projekta (s poudarkom na gradbenem projektu), in procesu vodenja 
projekta.

Literatura:
 

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Rant, 
  M., Jeraj, M., &amp; Ljubič, T. (1998). Vodenje projektov: projektni pristop, 
  projektna organizacija, vodenje projektov, projektni proces, terminsko 
  planiranje projektov, mrežno planiranje (2. izd.). POIS.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Česen, 
  A., Kern, T., Bajec, M. (2008)<b style="mso-bidi-font-weight: normal;">. 
  </b>Vodnik po znanju projektnega vodenja, 3. Izdaja. Založba Moderna 
  organizacija</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Golob, 
  K. (2021). Investicijski procesi in vodenje projektov: [gradivo za strokovne 
  izpite]. 2. ponatis. Ljubljana: Inženirska zbornica 
Slovenije.</p>Project
 Management Institute, ed. The Standard for Project Management and a Guide to
 the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide). Seventh edition.
 Newtown Square, Pennsylvania: Project Management Institute, Inc, 
2021. 
             
          
      <br>


Naziv: Dinamika gradbenih konstrukcij in potresno inženirstvo - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Dgkip
NazivANG: Structural Dynamics and Earthquake Engineering
NazivNEM: Dynamik der Konstruktionen und Erdbebentechnik
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uvod v dinamiko 
gradbenih konstrukcij; dinamični odziv sistemov z eno prostostno stopnjo; 
dinamični odziv sistemov z več prostostnimi stopnjami (računski modeli in enačbe 
gibanja, lastno in vsiljeno nihanje, spektri odziva, poenostavljene metode); 
analiza konstrukcij pri potresni obtežbi; osnovni pojmi o potresih in potresni 
obtežbi (uvod, splošno o potresih, jakost potresa, potresi v prostoru in času, 
značilnosti gibanja tal na lokaciji, projektni spektri); načela 
potresnoodpornega projektiranja (nosilnost in duktilnost, togost, dušenje, 
zasnova konstrukcij); obnašanje konstrukcij stavb in mostov med potresi; 
standard Evrokod 8.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Laboratorijske 
vaje (v rač. učilnici): dinamični odziv konstrukcij.</p>Individualne
 naloge (v rač. učilnici): analiza stavbe ali mostu pri potresni 
obtežbi.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove 
dinamike gradbenih konstrukcij ter osnovne pojme o potresih, potresni obtežbi in 
potresnoodpornem projektiranju.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
posledic potresov in obvladovanje različnih načinov zaščite pred 
njimi</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
uporabe metod analize dinamičnih problemov</p>-
 Razumevanje in obvladovanje osnov projektiranja potresnoodpornih 
objektov

Literatura:
P. Fajfar. 1995. Osnove potresnega inženirstva. Ljubljana, UL FGG, 83 str. 
P. Fajfar. 1984. Dinamika gradbenih konstrukcij. Ljubljana, UL FGG, str.1-20, 
 27-88, 109-119, 132-342, 412- 519. SIST EN. 1998. Projektiranje 
potresnoodpornih  konstrukcij. EASY (earthquake engineering slide information 
system), IKPIR FGG,  CD. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.            
           
          
         
        


Naziv: Izbrana poglavja iz masivnih konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Ipimk
NazivANG: Selected Chapters from Concrete and Masonry Structures
NazivNEM: Ausgewählte Kapitel der Massivkonstruktionen
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tehnologija betona 
(projektiranje sestave betona s posebnimi zahtevami, toplotna obdelava betona, 
betoniranje v izjemnih pogojih); optimalno dimenzioniranje armiranih in 
prednapetih nosilnih elementov (izhodišča optimizacije, prevedba problema 
optimizacije nosilnih elementov v matematični program); račun in tehnološki 
postopek adhezijsko prednapetih elementov; statično nedoločene prednapete 
linijske konstrukcije; dimenzioniranje in konstrukcijska izvedba ploskovnih 
betonskih konstrukcij (sten, stenastih nosilcev, plošč in lupin); 
dimenzioniranje in konstrukcijska izvedba betonskih temeljev; zagotavljanje 
požarne varnosti betonskih konstrukcij; prednapete zidane 
konstrukcije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seminarske vaje 
(računski primeri),</p>- 
laboratorijske vaje (numerične simulacije v računalniški 
učilnici).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
osnovno poznavanje obnašanja masivnih konstrukcij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati podlage 
za računsko modeliranje masivnih konstrukcij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati 
teoretične osnove za načrtovanje zahtevnejših masivnih konstrukcij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>- 
Sposobnost snovanja in projektiranja zahtevnejših masivnih 
konstrukcij

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">G. Rombach. 2002. 
Spannbetonbau, Ernst&amp;sohn, str. 195-270.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M.J. Tomlinson. 
2001. Foundation design and construction-seventh edition. Pearson education 
ltd,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Str. 137-174, 
345-389.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">T. Paulay, M. J.N. 
Priestly. 1992. Seismic design of reinforced concrete and masonry buildings. 
John Wiley&amp;sons, str. 158- 361.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">S.S.J. Moy. 1996. 
Plastic methods for steel and concrete structures. Macmillan, str. 
188-239.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Structural 
connections for precast concrete buildings (fib bulletin 43), 2008. Fib ceb – 
fip.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 2, Evrokod 6, Evrokod 8 
(SIST EN 1990, SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1992-1-2, SIST EN1996-1-1, SIST EN 
1998-1).</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Verjetnostne metode in zanesljivost konstrukcij - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Vmizk
NazivANG: Probabilistic Methods and Reliability of Structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Verjetnostni 
račun: definicija verjetnosti, slučajnih spremenljivk, vektorjev, momenti in 
funkcije slučajnih spremenljivk in vektorjev. Porazdelitve verjetnosti: 
logaritemsko normalna, porazdelitve ekstremnih vrednosti, porazdelitve beta, 
gama. Karakteristične vrednosti, definicija, določitev na osnovi rangiranja, ob 
predpostavki o porazdelitvi iz velikih in malih vzorcev, Bayesove metode. 
Osnovni problem zanesljivosti konstrukcij, posplošitev na poljubno porazdelitev, 
posplošitev na večdimenzionalni prostor, nelinearno mejno funkcijo. Metoda 
prvega reda – drugega momenta. Metoda Monte Carlo. Generiranje vzorcev slučajnih 
spremenljivk in vektorjev. Zanesljivost sistemov: vzporedni in zaporedni 
sistemi.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Z 
vajami v računalniški učilnici bodo študentje reševali različne probleme, ki jih 
bomo spoznali in opisali na predavanjih.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Aktivno 
razumevanje osnov verjetnostnega računa, razlikovanje med slučajnimi in 
determinističnimi količinami.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
pomena slučajnih spremenljivk in vektorjev.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
osnovnih statističnih porazdelitev s poudarkom na tistih, ki so posebne pri 
zanesljivosti konstrukcij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznavanje 
osnovnih metod zanesljivosti konstrukcij in njihova uporaba.</p>- 
Razumevanje osnov verjetnostnih in statističnih metod, uporabljenih v različnih
 pravilnikih in standardih.

Literatura:
﻿




G. Turk. 2012. Verjetnostni račun in statistika. Ljubljana. Univerza v 
 Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo. R. Jamnik. 1986. 
Verjetnostni  račun in statistika. Ljubljana, DZS. J. R. Benjamin, C.A. Cornell. 
1980.  Probability, Statistics and Decision for Civil Engineers, McGraw Hill. 
N.T.  Kottegoda, R. Rosso, Statistics. 1997. Probability and Reliability for 
Civil and  Environmental Engineering, McGraw-Hill. R. E. Melchers, Structural 
Reliability.  1987. Analysis and Prediction. John Viley and Sons. H. O. Madsen, 
S. Krenk, N.C.  Lind. 1986. Methods of Structural Safety. Prentice-Hall.  
          
          
           
          
           
        
              
       


Naziv: Hidrotehnični objekti - B II
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Ho
NazivANG: Hydraulic Structures
NazivNEM: Hydrotechnische Objekte
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>Predavanja
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zgodovinski pregled razvoja 
pregradnega inženirstva. Podlage za načrtovanje pregradnih objektov (planiranje, 
projektiranje, strokovne podlage za načrtovanje). Načrtovanje pregradnih 
objektov (betonske, nasute). Odvzem vode iz naravnih vodotokov (globinske in 
površinske odvzemne zgradbe) ter prelivanje vode prek jezovne zgradbe (prelivi, 
kaskade, vodni odskoki, prelivne drče, podslapja). Zapornice in zajezni objekti 
(različne vrste površinskih in globinskih zapornic). Zgradbe za dovod in odvod 
vode (zajetja, peskolovi, kanali, rovovske zgradbe, tlačni cevovodi, 
vodostani).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p>Zasnova
 in statično stabilitetni preračun težnostne pregrade s programom CADAM.
 Hidravlični dimenzioniranje evakuacijskih objektov - preliv, drča, podslapje, 
spajanje s spodnjo vodo. Statično dimenzioniranje zapornic (osnovni tipi
 zapornic). Statično-stabilitetni preračun različnih tipov regrad (težnostne,
 nasute, ločne) s programom 
DIANA.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Uporabiti osnovno znanje 
hidravlike in urejanja vodotokov za hidravlični preračun objektov na 
pregradah.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati teoretične osnove za 
zasnovo in preračun pregradnih in hidrotehničnih objektov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost zasnove pregrad in 
hidrotehničnih objektov na jezovnih zgradbah.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost prepoznavanja, 
spremljave in načrtovanje procesa umeščanja pregrad v okolje in 
prostor.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Sposobnost dimenzioniranja pregradnih in hidrotehničnih 
objektov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pemič, A., Mikoš, 
M. 2008. Inženirska hidrotehnika – skripta verzija 2008, UL FGG, Katedra za 
splošno hidrotehniko, 400 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Strobl, T. Zunic, 
F. 2006. Wasserbau: Aktuelle Grundlagen – Neue Entwicklungen, Springer, 604 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Giesecke, J., 
Mosonyi. E. 1998. Wasserkraftanlagen, Springer, Berlin, str.101-396, 
str.591-657.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Blindt, H. 1987. 
Wasserbauten aus Beton, Ernst &amp; Sohn, Berlin, 493 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Nonveiller, E. 
1983. Nasute brane, Školska knjiga, Zagreb, 359 str.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Informacijska in komunikacijska tehnologija za projektno delo - B II Grad
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Iiktz
NazivANG: ICT for building project work
NazivNEM: Informations- und Kommunikationstechnik für Projektarbeit
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Principi 
računalniško integrirane graditve. Pristop integriranega prakse - projektnega 
dela. Procesni vidiki sodelovanja na gradbenih projektih. Topologija sistemov za 
sodelovanje in njihova uporaba. Asinhroni in sinhroni komunikacijski sistemi za 
projektno delo. Tehnologije za sodelovanje glede na fazo/projekt/deležnike. 
Komunikacija in aplikacije na osnovi informacijskih modelov zgradb. Osnove 
informacijskega modeliranja stavb za sodelovanje. Uporaba referenčnih modelov 
stavb pri projektiranju. Uporaba parametričnega modeliranja pri projektiranju 
objektov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- vzpostavitev 
sistemov za sodelovanje,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izdelava 
digitalne projektne dokumentacije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>-
 izdelava informacijskega modela zgradb.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnovne 
principe računalniško podrtega sodelovanja,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati celoten 
pregled nad komunikacijo v okviru gradbenega projekta skozi vse faze,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove 
metod in tehnik modeliranja produktov in procesov za skupinsko delo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
uporabe it za delo v skupinah</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
upravljanja projektnih skupin z uporabo informacijskih tehnologij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izdelave digitalne projektne dokumentacije - sposobnost rabe informacijskih in 
komunikacijskih tehnologij za upravljanje procesov in za reinženiring tehničnih 
procesov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
učinkovite komunikacije na osnovi informacijskih modelov zgradb</p>- 
Sposobnost izdelave digitalnega priročnika projekta.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ECPPM zborniki 
konferenc European conference on product and process modelling in the building 
industry 1998-2013.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
<a href="http://www.ecppm.org">http://www.ecppm.org</a> .</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ELVIN G., 
Integrated Practice in Architecture, Mastering Design-Build, Fast-Track, and 
Building information Modelling. 2007. John Wiley&amp; Sons, str. 238.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">COLEMAN, D., 
LEVINE, S. Collaboration 2.0: Technology and Best Practices for Successful 
Collaboration in a Web 2.0 World, HappyAbout.info.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Seminar iz projektiranja masivnih konstrukcij - B II - Grad
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Sipmk
NazivANG: Design of concrete and masonry structures seminar
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Načela snovanja in 
projektiranja masivnih konstrukcij; projektna obtežba masivnih gradbenih 
konstrukcij; ključna merila za smotrno izbiro tipa konstrukcijskega sistema; 
prevedba nosilnega sistema konstrukcije v ustrezen računski model; pregled 
osnovnih skupin elementov nosilnih konstrukcij masivnih stavb in mostov s 
pripadajočimi značilnostmi glede nosilnosti in deformabilnosti ter 
konstrukcijskih posebnosti; montažne betonske konstrukcije (posebnosti obnašanja 
montažnih betonskih konstrukcij, učinkovito projektiranje elementov montažnih 
betonskih konstrukcij s poudarkom na izvedbi vozlišč in vezi).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje so 
sestavljene iz dveh delov:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izdelava dela 
projekta za pridobitev gradbenega dovoljenja in projekta za izvedbo poslovne, 
stanovanjske ali druge poljubne obsežnejše stavbe</p>-
 izdelava dela projekta za pridobitev gradbenega dovoljenja in projekta za
 izvedbo armiranega ali prednapetega betonskega mostu.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
bistvenih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati gradbene konstrukcije,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poglobitev 
temeljnih znanj s področja izbire, snovanja in projektiranja zahtevnejših 
masivnih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pridobitev 
izkušenj za timsko delo,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pridobitev 
izkušenj za javno predstavitev in argumentirano utemeljitev svojih strokovnih 
zamisli oziroma izdelanega projekta.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>- 
Sposobnost snovanja in projektiranja zahtevnejših masivnih stavb in inženirskih
 konstrukcij.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">T. Paulay, M. J. 
N. Priestly. 1992. Seismic design of reinforced concrete and masonry buildings. 
John Wiley&amp;sons, 695 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">F. Leonhardt. 
1994. Brücken/Bridges. Deutsche verlags-Anstalt, 308 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M. Rosignoli. 
2002. Bridge launching. Thomas Telford, 342 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">K.S. Elliot. 2002. 
Precast Concrete Structures. Buterworth-Heinemann, 375 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">M.J. Tomlinson. 
2001. Foundation Design and Construction-seventh edition. Pearson Education Ltd, 
str. 137-174, 345-389.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">W.G. Curtin, G. 
Shaw, J.K. Beck, W.A. Bray. 2006. Structural masonry designers manual-third 
edition. Blackwell Science, 335 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 2, Evrokod 6, 
Evrokod 7, Evrokod 8 (SIST EN 1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 
1991-1-4, SIST EN 1991-2, SIST EN 1992-1-1, SIST EN 1992-2, SIST EN1996-1-1, 
SIST EN 1997-1-1, SIST EN 1998-1).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Študijsko gradivo 
predavateljev je na spletnem mestu katedre za masivne in lesene 
konstrukcije</p>Dostopno
 na: <a href="http://www.fgg.uni-lj.si/kmlk/index.htm">http://www.fgg.uni-lj.si/kmlk/index.htm</a>
 .


Naziv: Seminar iz projektiranja jeklenih konstrukcij - B II - Grad
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Sipjk
NazivANG: Design of Steel Structures - Seminar
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Seminar Vsak študent izdela svoj projekt jeklene stavbe in inženirske 
 konstrukcije (most, rezervoar, antenski stolp …) v obsegu projekta za 
pridobitev  gradbenega dovoljenja; vsebina vsakega od projektov: zasnova 
konstrukcije,  obtežbe, računski model, izračun notranjih sil in pomikov, 
presoja in kontrola  računskih rezultatov, dimenzioniranje elementov in spojev, 
zasnova ključnih  konstrukcijskih detajlov, oblikovanje vsebine projekta 
(tehnično poročilo,  statični izračun in dimenzioniranje), pri enem od obeh 
projektov izris  delavniških načrtov s pomočjo ustrezne programske opreme 
(skrajšan obseg  projekta za izvedbo). Strokovne ekskurzija (zanimiva gradbišča, 
delavnice za  izdelavo jeklenih konstrukcij); seminar obsega nekaj spremljajočih 
predavanj,  kjer sodelujejo tudi predavatelji iz strokovne prakse (zasnova in 
elementi  različnih vrst jeklenih konstrukcij, korozijska zaščita, požarna 
odpornost  jeklenih konstrukcij, tolerance mer pri izdelavi jeklenih 
konstrukcij,  tehnologija izdelave in montaže jeklenih konstrukcij, kontrola 
izdelave in  montaže jeklenih konstrukcij, predstavitev zanimivih izvedenih 
konstrukcij).            
           
        
           
        
       
          
         
         
        
          
        
        
         
       

Namen:
Cilji - Sinteza znanja, pridobljenega med študijem in uporaba tega znanja 
 na praktičnih primerih projektiranja jeklenih konstrukcij, - Pridobiti znanja, 
 ki bodo v pomoč pri pridobitvi licence pooblaščenega inženirja pri Inženirski 
 zbornici Slovenije. Pridobljene kompetence - Sposobnost celovitega pristopa k 
 projektiranju jeklenih konstrukcij.             
         
           
         
   

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">D. Beg, A. 
Pogačnik. 2009. Priročnik za projektiranje gradbenih konstrukcij po evrokod 
standardih. Ljubljana, IZS.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ESDEP - The 
European Steel Design Education Programme, spletna učilnica UL FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P Može, Študijsko 
gradivo - izbrane teme, spletna učilnica UL FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">NS Trahair, MA 
Bradford, David Nethercot, L Gardner, The Behaviour and Design of Steel 
Structures to EC3, Fourth Edition, 2008, 490 p.3</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Luís Sim&#245;es da 
Silva, Rui Sim&#245;es, Helena Gervásio. 2016. Design of Steel Structures: Eurocode 
3: Design of Steel Structures, Part 1-1 – General Rules and Rules for Buildings. 
ECCS – European Convention for Constructional Steelwork</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Jean-Pierre 
Jaspart, Klaus Weynand. 2016. Design of Joints in Steel and Composite 
Structures. ECCS – European Convention for Constructional 
Steelwork</p>D 
Beg, U Kuhlmann, L Davaine, B Braun. 2010. Design of plated structures. ECCS – 
European Convention for Constructional Steelwork


Naziv: Modeliranje geotehničnih konstrukcij - B II- Grad (6 KT)
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Mgk
NazivANG: Numerical modelling of geotechnical structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 6
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove mehanike 
kritičnega stanja tal; obnašanje zemljin pri majhnih deformacijah; nelinearni 
elastoplastični materialni modeli: osnovna načela, Mohrov in Coulombov model, 
Cam Clay model, modeli s kapo, Hardening soil model, matematična formulacija in 
določanje materialnih parametrov iz rezultatov preiskav; MKE v ravnini in 
prostoru, končni elementi v geotehniki, interakcija med konstrukcijami in tlemi; 
numerično reševanje nelinearnih problemov; povezani problemi: formulacija in 
hkratno reševanje ravnovesnih in difuzijske enačbe (konsolidacija), drenirana in 
nedrenirana stanja; metode modeliranja dinamičnih problemov: masna matrika in 
matrika dušenja, časovna integracija.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Določanje
 materialnih parametrov za različne modele iz rezultatov laboratorijskih in
 terenskih preiskav tal; numerično modeliranje različnih geotehničnih objektov
 (plitvi in globoki temelji, varovanje gradbene jame, posedanje tal pod nasipom,
 zemeljska pregrada, predor).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati načela 
mehanike kritičnega stanja tal</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
nelinearne materialne modele za zemljine</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Naučiti se 
principov numeričnega reševanja nelinearnih problemov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Seznaniti se z 
načeli numeričnega reševanja povezanih problemov (konsolidacija)</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
samostojne uporabe nelinearnih numeričnih analiz za reševanje geotehničnih 
problemov</p>- 
Sposobnost analize in presoje rezultatov nelinearnih numeričnih analiz v
 geotehniki.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Atkinson, J. 2007. 
The mechanics of soils and foundations, second edition, Taylor &amp; Francis, 
442 p.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schweiger, H.F., 
Logar, J., Pulko, B. 2004. Seminar iz uporabe programa Plaxis, UL FGG, Katedra 
za mehaniko tal, 160 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Brinkgreve, R. 
2012. Plaxis, users manual.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG


Naziv: Lesene konstrukcije - B - OG - VSŠ (4KT)
KrajsiNaziv: B-Og-2l-Lk1
NazivANG: Timber Structures
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
﻿




Prednosti in slabosti lesenih konstrukcij. Osnovne fizikalne, mehanske in 
 reološke lastnosti lesa in gradbenih lesnih proizvodov v odvisnosti od pogojev 
 okolja. Pregled razpoložljivih sodobnih osnovnih gradbenih lesnih proizvodov. 
 Razvrščanje lesa v trdnostne razrede. Temeljna izhodišča za dimenzioniranje 
 elementov lesenih konstrukcij. Mejna nosilnost in dimenzioniranje elementov 
 lesenih konstrukcij iz masivnega lesa pri osni, osno- upogibni in strižni 
 obremenitvi. Račun in omejitve pomikov lesenih konstrukcij. Posebnosti 
računskih  dokazov sestavljenih nosilnih elementov lesenih konstrukcij. 
Posebnosti in možni  načini izvedbe zavarovalnih konstrukcij. Nosilni sistemi 
lesenih ostrešij.  Sodobni opažni sistemi. Ukrepi za zaščito lesenih konstrukcij 
pred zunanjimi  vplivi. Zaščita lesenih konstrukcij pred požarom. Odpornost in 
podajnost veznih  sredstev in priključkov. Osnovna pravila izvedbe priključkov, 
vozlišč in  detajlov lesenih konstrukcij.           
           
        
         
        
           
         
         
        
          
          
         
   

Namen:
﻿




Cilji: - spoznati in razumeti fizikalne, mehanske in reološke lastnosti 
 lesa in lesnih proizvodov ter osnovne nosilne sisteme lesenih konstrukcij. 
Predmetnospecifične kompetence: - obvladovanje osnovnega dimenzioniranja 
 elementov lesenih konstrukcij iz masivnega lesa, vključno z veznimi sredstvi 
 oziroma priključki, - razumevanje in obvladovanje pogojev in ukrepov za 
 zagotavljanje trajnosti in požarne odpornosti ter možnih izvedb zavarovalnih 
 konstrukcij.            
         
       
          
          
         
 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Thelandersson, S., 
Larsen, H.J. (urednika). 2003. Timber Engineering, Willey, strani 
13-102.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ambrose, J. 1994. 
Simplified Design of Wood Structures-fifth edition, strani 167-212, John Wiley 
&amp; Sons.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dobrila, P. 1997. 
Lesene konstrukcije-rešeni primeri z uporabo in razlago EC5, Univerza v 
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo, 133 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 5 (SIST EN 
1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 1991-1-4, SIST EN 1995-1-1, SIST 
EN1995-1-2).</p>Lopatič, 
J. 2015. Študijsko gradivo za predmet Lesene konstrukcije, UL 
FGG.


Naziv: Tehnološki procesi - B - OG VSŠ (5 KT)
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Tp1
NazivANG: Technological processes in civil engineering
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zgodovinski 
pregled razvoja tehnologij; pregled sodobnih tehnoloških procesov v 
gradbeništvu; tehnološki procesi zemeljskih del: pripravljalna dela (čiščenje 
terena, geološke-geomehanske raziskave, geodetska izmera); gradbena jama (način 
izvedbe, transporti, nasipi, izkopi, načini zavarovanja gradbene jame …); način 
izvedbe temeljenja objektov (plitko, globoko temeljenje …); način izvedbe 
nasipov in izkopov; tehnološki procesi zidarskih del: tipi osnovnih zidanih 
konstrukcij, dimenzioniranje malt, zidanje (priprava gradbišča, priprava malte, 
pomožna dela …); izdelava ometov (priprava gradbišča, klasični, strojni); 
tehnološki procesi armiranobetonskih del: projekt betona (osnove projektiranja 
betona, odri in opaži, opažni načrt); vgrajevanje betona (zunanji in notranji 
transporti betona, standardni postopki vgradnje betona, betoniranje pri nizkih 
in visokih temperaturah, nega betona …); polaganje armature (priprava materiala, 
vgradnja na gradbišču …); tehnološki procesi osnovnih montažnih del: področja 
uporabe prefabrikatov v gradbeništvu, suhi-mokri montažni postopki; proizvodni 
obrati v gradbeništvu: obrati za proizvodnjo in predelavo materialov (kamnolomi, 
separacije, drobilnice, betonarne, želzokrivnice, mizarski-tesarski obrati), 
pomožni obrati (strojni), obrati za obrtniška dela (fasaderski, 
slikopleskarski&nbsp;...), proizvodni obrati za montažne elemente 
(konstrukcijski elementi, galanterija ...); asfaltne baze; zagotavljanje in 
spremljanje kvalitete gradnje v vseh projektnih fazah; tehnologije specialnih 
betonov; opredelitve tipov specialnih betonov (masivni, abrazijsko odporni, 
mikroarmirani, visokotrdni, valjani ...), projektiranje specialnih betonov, 
možnosti in način uporabe specialnih betonov; tehnologije zahtevnih opažnih in 
podpornih sistemov; opredelitve tipov opažev s podporno konstrukcijo 
(tradicionalni, kovinski, prenosni, tunelski ...), osnove dimenzioniranja opažne 
konstrukcije, način gradnje opažnih konstrukcij s primeri iz prakse (pregrade, 
mostovi ...); uporaba mehanizacije v in opreme pri organizaciji tehnoloških 
procesov gradbeništvu.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminarske 
vaje:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- izdelava 
tehnoloških projektov priprave gradnje,</p>- 
izdelava tehnoloških projektov gradnje za primer uporabe različnih tipov
 vgradnih materialov.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- spoznati osnovne 
koncepte za projektiranje in izvedbo osnovnih in del specialnih tehnoloških 
procesov pri gradbenih konstrukcijah,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- naučiti se 
izdelave osnovnih tehnoloških projektov v pripravljalni fazi ter upravljanje 
osnovnih tehnoloških procesov med gradnjo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- povezovanja 
znanja s področja tehnologij gradenj, teorije gradbenih konstrukcij in 
organizacije ter vodenja gradnje gradbenih objektov,</p>- 
izdelovanje preprostih tehnoloških projektov, kot so: projekt betona, opažni
 načrt in podobno. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Trbojević, B. 
1981. Organizacija gradjevinskih radova. Beograd, GK.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Trbojević, B. 
1988. Građevinske mašine. Beograd, GK.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mehta P. K. and P. 
J. M. 2006. Monteiro, Concrete: microstructures, properties and materials, 3th 
edition. New York, McGraw.Hill, strani: 3-21, 121-202, 281-316, 317-340, 
341-386, 449-558.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Herbert L. 
Nichols, Jr. and David A. Day. 2005. Moving the earth, 5th edition. McGraw-Hill, 
strani 4.1-4.35 in 5.1-5.63.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gojković, M. 1988. 
Oplate i skele, Naučna knjiga Beograd.</p>Kryžanowski,
 A. 2014 Tehnologija - predstavitev s predavanj, Interno gradivo, 750 
strani.


Naziv: Osnove jeklenih konstrukcij - B - OG - VSŠ (7 KT)
KrajsiNaziv: B-Og-3l-Ojk1
NazivANG: Fundamentals of Steel Structures
VrstaStudija: B - Operativno gradbeništvo (VS)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Mesto 
in vloga jekla kot gradbenega materiala v slovenskem in svetovnem merilu. 
Mehanske lastnosti jekla. Standardne kvalitete, označevanje in izbira kvalitete 
jekla. Tehnološki postopki obdelave jekla. Vrste, tehnologija izdelave in 
standardni asortiman jeklenih polizdelkov. Izdelava in montaža jeklenih 
konstrukcij. Koncepti projektiranja jeklenih konstrukcij. Veljavni standardi in 
pravilniki za analizo in dimenzioniranje jeklenih konstrukcij. Modeliranje in 
globalna analiza jeklenih konstrukcij. Programska podpora analizi in 
projektiranju jeklenih konstrukcij. Protipožarna in protikorozijska zaščita 
jeklenih konstrukcij. Vezna sredstva in spoji (zvari, vijaki, zakovice, čepi). 
Enostavni spoji v natezno, tlačno in upogibno obremenjenih konstrukcijskih 
elementih. Osnovna načela stabilnosti konstrukcij (uklon tlačenih palic, bočna 
zvrnitev upogibnih nosilcev, lokalno izbočenje pločevin). Pojem kompaktnosti in
 razvrstitev prečnih prerezov po kompaktnosti. Nosilnost prečnih prerezov na
 tlak, nateg, strig in upogib. Nosilnost osnovnih elementov jeklene konstrukcije
 (tlačene palice, natezne palice in vrvi, upogibni nosilci, tlačno in upogibno
 obremenjeni nosilci).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- pridobiti 
praktična in teoretična znanja, ki omogočajo študentu projektiranje enostavnih 
jeklenih konstrukcijskih elementov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predmetnospecifične kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- poznavanje in 
razumevanje tehnoloških postopkov izdelave in montaže jeklenih 
konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- obvladovanje 
mejnega stanja osnovnih konstrukcijskih elementov jeklenih 
konstrukcij,</p>-
 osvojitev osnovnih postopkov projektiranja in ustreznih predpisov za
 projektiranje in gradnjo jeklenih konstrukcij.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja 
iz:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kržič, F. 1994. 
Jeklene konstrukcije I. Ljubljana, UL FGG, 207 strani, poglavja 1 do 
10.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Beg, D. Evrokod 3 
: projektiranje jeklenih konstrukcij. V: Beg, D. (ur.), Pogačnik, A.(ur.). 2009. 
Priročnik za projektiranje gradbenih konstrukcij po evrokod standardih. 
Ljubljana, Inženirska zbornica Slovenije, str. 3.1-3.152.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">European Steel 
Design Education Programme (ESDEP). Dostopno na: 
www.fgg.uni-lj.si/kmk/.</p>Študijsko
 gradivo. Dostopno na: www.fgg.uni-lj.si/kmk/.


Naziv: Prostorsko planiranje in ogroženost pred poplavami - B II - OG
KrajsiNaziv: BI-Og-2l-Ppiop
NazivANG: Spatial Planning for Flood Protection
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 

  
  
    
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">idualno na  prostorskih analizah posameznih slovenskih občin. V 
      naslednjem koraku vaj je  poudarek na analizah poplavno ogroženih območij 
      in vplivom na prebivalstvo  ter ocen tveganja in materialnih posledic 
      poplav, ki se zaključi z predlogom Predavanja</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Uvod v 
       prostorsko načrtovanje, temelje trajnostnega načrtovanja in pregled 
      pravnih  podlag urejanja prostora na vseh ravneh in v kontekstu držav EU. 
      Sektorsko  načrtovanje. Javnost in drugi deležniki v procesu prostorskega 
      načrtovanja.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Struktura načrtovanja:  raba prostora in upravljanje z vodami. 
      Vodni prostori (vodne krajine) in  njihovi procesi (gonilne sile sprememb, 
      vrste procesov). Varovanje pred  poplavami na vseh ravneh urejanja 
      prostora. Načrtovanje rabe prostora z  upoštevanjem različnih vidikov 
      poplavne ogroženosti. Primeri dobre prakse.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Zelena 
      in  modra infrastruktura – načrtovanje vodnih prostorov z upoštevanjem 
      varovanja  pred poplavami na državni, regionalni in lokalni ravni; lokalno 
      in detajlno  načrtovanje območij z upoštevanjem ukrepov obvladovanja 
      poplavne ogroženosti  ter blaženja posledic poplav z ukrepi prostorskega 
      načrtovanja. Metode in  tehnike načrtovanja rabe prostora z upoštevanjem 
      poplavne ogroženosti.  Analiza praktičnih primerov. Zbiranje in obdelava 
      prostorskih podatkov. Kartiranje  poplavne nevarnosti, ranljivosti in 
      ogroženosti. &nbsp;Analiza vpliva poplav,  presoja vplivov na okolje in 
      prostorsko planiranje. Metode in tehnike  urbanističnega načrtovanja v 
      zvezi z nadzorom poplav.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Načrtovanje in  varstvo pred poplavami z gradbenimi in 
      negradbenimi ukrepi. Obdelava nabora  strukturnih ukrepov poplavne 
      varnosti na vodnem in obvodnem območju na  območju urbanih površin s 
      seznanitvijo osnov tehnologije izvajanja. Obdelava  nabora nestrukturnih 
      ukrepov poplavne varnosti na območju urbanih površin in  izvajanje 
      politike javne varnosti zaščite pred poplavami.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Vaje:</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Študentje  delajo vaje indivrazvoja poselitvenih območij v 
      posamezni občini.&nbsp;</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Seminar:</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0pt; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b 
      style="mso-bidi-font-weight: normal;">Predmet  seminarske naloge je za izbrana analizirana poplavna 
      območja izdelati oceno  poplavnega tveganja, materialnih posledic poplav 
      in določiti poplavne škode  in pričakovano letno škodo zaradi 
      poplav.</b></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pridobljeno 
poglobljeno teoretično znanje o prostorskem planiranju in poplavah.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
prakse prostorskega planiranja in vpliva prisotnosti poplavne ogroženosti na 
prostorsko planiranje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Uporaba metod 
prostorskega planiranja pri načrtovanju ukrepov varstva pred 
poplavami.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pridobljeno 
teoretično znanje pri izvajanju strukturnih in nestrukturnih ukrepov varstva 
pred poplavami na urbanih območjih.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
presoje možnosti upoštevanja prostorskega planiranja pri varovanju pred 
poplavami.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Izdelava 
osnovnih analiz poplavne ogroženosti za potrebe prostorskega 
planiranja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- sposobnost 
presoje ustreznosti izvajanja ukrepov varstva pred poplavami na urbanih 
območjih</p>- 
izdelava stroškovnih analiz posledic poplav za potrebe načrtovanja
 protipoplavnih ukrepov. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Colley B.C. 2005. 
Practical manual of land development, Mc Graw Hill.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">De Chiara 1984. 
Time saver standards for regional development, McGraw-Hill.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Fukuoka S. 1999. 
Floodplain riska management, Balkema AA, 1998EU commission: European spatial 
development and floods directives CESDP, POTSDAM FLOODS Directive 
1999.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Prominski, M., 
Stokman, A., Zeller, S., Stimberg, D., Voermanek, H., Bajc, K. 2017. River. 
Space. Design. Planning Strategies, Methods and Projects for Urban Rivers. 
Second and Enlarged Edition. Birkhaueser. Basel.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stiftel B., Watson 
C. 2005. Dialogues in urban and regional planning. Routledge Espon Atlas 
selection topics.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Wegener M. Button 
K., Nijkamp P. 2007. Planning history and methodology, EE Pugusnik, UK selected 
topics.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">The World Bank. 
1991. Environmental assessment source book, Washington, Chapters 1-3.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">EU flood research 
reports, AWARE, URBEM. Dostopno na:
 http://councilforeuropeanstudies.org/</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG


Naziv: Lupinaste konstrukcije B II - GR
KrajsiNaziv: LK
NazivANG: Shell Structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
Začnemo 
z vprašanjem: “Zakaj študirati obnašanje lupinastih konstrukcij?” V odgovor
 predstavimo tipične lupine v gradbeništvu (silose, rezervoarje, kupole in
 predore) in različne vrste konstrukcij, ki se obnašajo kot lupine, kot so
 ukrivljene lupine, ravne lupine, palične lupine in membrane. Nadaljujemo z
 izpeljavo in uporabo osnov diferencialne geometrije ploskev, pri čemer si
 pomagamo s programom Mathematica. Predstavimo membransko in upogibni teorijo
 lupin. Detaljno obravnavamo membransko teorijo osno simetričnih lupin, upogibno
 teorijo cilindričnih lupin ter linearno elastično analizo poljubnih lupin z
 metodo končnih elementov. Seznanimo se s problemom uklona in imperfektnosti. V
 laboratoriju izvedemo uklonske preizkuse na pločevinkah, z namenom, da dobimo
 predstavo o fenomenu uklona pri lupinastih konstrukcijah. Uklonsko stabilnost
 lupinastih konstrukcij preverjamo tudi računsko: uporabimo metodo končnih
 elementov in linearno uklonsko analizo. V skladu z EC3 projektiramo jekleni
 cilindrični rezervoar. Tekom semestra se trudimo, da so vsi teoretični prikazi
 podkrepljeni z laboratorijskim delom v računalniški učilnici in v 
laboratoriju.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
gradbene lupinaste konstrukcije</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumeti 
obnašanje ukrivljenih konstrukcij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
problematiko uklona pri lupinah</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
principe analize in projektiranja lupin</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Zna pravilno 
pristopiti k analizi lupine</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Zna izračunati 
notranje sile in pomike lupine</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Zna analizirati 
stabilnost lupine</p>- 
Zna kritično oceniti rezultate analize

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">B. Brank. 2014. 
Lupinaste konstrukcije, skripta.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">F. Frey, M.-A. 
Studer. 2003. Analyse des structures et mileux continus: coques. Presses 
Polytechniques Laussane.</p>A.
 Zingoni. 1997. Shell structures in civil and mechanical engineering. Thomas
 Telford.


Naziv: Vodne moči B II
KrajsiNaziv: VM
NazivANG: Hydroelectric power
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Proizvodnja 
električne energije v RS in vloga vodne energije. Osnove načrtovanja energetske 
rabe vodnih virov (dimenzioniranje akumulacij, ekonomske in finačne osnove 
vrednotenja, opredelitev specifičnih pokazateljev investicije, zakonska 
regulativa pri načrtovanju vodnih elektrarn in umeščanju v elektroenergetski 
sistem).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Oprema vodnih 
elektrarn (turbine, generatorji, prenos energije). Tipi vodnih elektrarn 
(akumulacijske, pretočne, črpalne, elektrarne v nizu, male HE). Optimizacijski 
hidravlični modeli obratovanja HE (akumulacijske elektrarne, pretočne elektrarne 
v nizu). Optimizacija obratovanja HE in vloga HE v elektroenergetskem sistemu. 
Okoljski vidiki načrtovanja in obratovanja vodnih elektrarn.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Račun
 energetske proizvodnje za akumulacijsko elektrarno. Ekonomska optimizacija
 derivacijskih objektov. Preveritev izvedljivosti projekta vodne 
elektrarne.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
znanje s področja hidrotehničnih objektov v smeri izrabe vodnih moči.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati 
teoretične osnove za načrtovanje vodnih elektrarn.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izdelave idejne zasnove vodne elektrarne.</p>-
 Sposobnost ocene izvedljivosti vodne elektrarne.      

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pemič, A., Mikoš, 
M. 2008. Inženirska hidrotehnika – skripta. Ljubljana, UL FGG, Katedra za 
splošno hidrotehniko, 400 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Giesecke, J., 
Mosonyi, E. 1998. Wasserkraftanlagen. Berlin, Springer, str.1-100 &amp; 
str.397-590.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ASME. 1996. 
Hydropower mechanical engineering, HCI publications, Kansas City, poglavja 2-7 
in 10.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mosonyi, E. 1991. 
High-head power plants - Vol 2/A, Akademia Kiado, Budapest, 519 
str.</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Požarna varnost B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Pv
NazivANG: Fire Safety
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 6
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošno o požarnem 
inženirstvu. Pregled osnovnih pojmov. Evropski standardi in predpisi. Požarna 
obtežba. Modeli standardnih in realnih požarov. Ukrepi aktivne požarne zaščite. 
Evakuacijske poti, sistemi za javljanje in gašenje. Ukrepi pasivne požarne 
zaščite. Vpliv visoke temperature na lastnosti materialov. Določitev časovnega 
in krajevnega poteka temperature po konstrukciji. Posebnosti pri različnih 
materialih in tipih konstrukcij. Računsko ugotavljanje požarne odpornosti 
nosilnih konstrukcij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>- 
Seminarske vaje (izdelava požarnega elaborata za enostaven 
objekt).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
osnovno konstruktorsko znanje z načeli projektiranja požarno varnih zgradb; v 
povezavi z drugimi naravoslovnimi, temeljnimi mehanskimi in strokovnimi 
predmeti, spoznati in razumeti mehanizme delovanja materialov, elementov in 
konstrukcij pri visokih temperatura.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati in 
razumeti osnovne zakonitosti nastanka in razvoja požarov v zgradbah in naravnem 
okolju ter inženirske modele požarne obtežbe.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Privzgojiti 
občutek za pomen aktivnih in pasivnih ukrepov požarne zaščite v luči 
socioloških, naselitvenih, ekonomskih in drugih faktorjev.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Vpeljati osnovna 
načela požarno varnega projektiranja lesenih, armiranobetonskih in jeklenih 
konstrukcij.</p>- 
Navajati študente na določitev in predstavitev požarnih problemov, zajem
 eksperimentalnih podatkov, izbiro metode reševanja ter predstavitev in kritično
 oceno rezultatov.      
  

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">A. H. Buchanan. 
2005. Structural Design for Fire Safety. John Wiley &amp; Sons Ltd.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">F. Wald &amp; al. 
2004. Vypočet požarni odolnosti stavebnih konstrukci. Tehniška univerza v 
Pragi.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Eurokod EN 
1991-1-2 in požarni deli Eurokodov za lesene, armiranobetonske in jeklene 
konstrukcije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pravilnik o 
požarni varnosti v stavbah, URL RS 31/04 10/05 83/05 14/07.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tehnična smernica 
TSG-1-001:2010 požarna varnost v stavbah.</p>Študijsko
 gradivo na spletni strani KM


Naziv: Inženirske lesene konstrukcije B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-2l-Ilk
NazivANG: Engineering Timber Structures
NazivNEM: Technische Holzkonstruktionen
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tehnologija 
izdelave gradbenih lesnih proizvodov in posebnosti pri njihovem dimenzioniranju 
(lameliran lepljeni les, slojeviti furnirni les, plošče z usmerjenim iverjem, 
lamelirane plošče). Posebnosti dokazovanja varnosti lameliranih lepljenih 
konstrukcij proti porušitvi. Račun pomikov lesenih konstrukcij z upoštevanjem 
podajnosti veznih sredstev (vpliv zdrsa, reoloških pojavov, stisljivosti 
elementov pravokotno na vlakna in začetne nepopolnosti). Dimenzioniranje in 
konstruiranje kompleksnih priključkov, vozlišč in detajlov lesenih konstrukcij. 
Ploskovni elementi lesenih konstrukcij (stene in stropovi). Zagotavljanje 
potresne odpornosti lesenih konstrukcij. Požarna odpornost lesenih konstrukcij 
(računsko določanje požarne odpornosti s poenostavljenimi in naprednimi 
računskimi metodami, ukrepi za zagotavljanje požarne odpornosti). Lesene stavbe 
(projektna obtežba, osnovne skupine nosilnih elementov lesenih stavb, zasnova in 
izbira nosilne konstrukcije stavbe, modeliranje in analiza nosilne konstrukcije, 
konstruiranje elementov nosilne konstrukcije). Leseni mostovi (zasnova, 
projektna obtežba, osnovni gradniki nosilne konstrukcije mostu, prevedba 
dejanske konstrukcije v ustrezen računski model, konstruiranje nosilnih 
elementov).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- seminarske vaje 
(računski primeri),</p>- 
laboratorijske vaje (računalniško podprta izdelava projektne 
naloge).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
temeljno poznavanje obnašanja lesenih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati 
teoretične podlage za snovanje, računsko modeliranje in načrtovanje kompleksnih 
lesenih konstrukcij.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
snovanja in projektiranja zahtevnejših</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">inženirskih 
lesenih konstrukcij poglobitev in razširitev znanja s področja 
tehnologije</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">lesenih 
konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
obnašanja lesenih konstrukcij vzajemnih, razmerah (požar, potres)</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
nosilnih mehanizmov inženirskih lesenih konstrukcij,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Kritična presoja 
ustreznosti izbranega nosilnega mehanizma in računskega modela 
konstrukcije</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
uporabe strokovne literature, standardov in računalniških programov v procesu 
načrtovanja lesenih konstrukcij,</p>- 
Sposobnost utemeljene izbire med več možnimi nosilnimi 
sistemi.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">S. Thelanderson, 
H.J. Larsen (urednika). 2003. Timber engineering. John Wiley &amp; sons, str. 
169-427.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">F. Colling. 2004. 
Holzbau-beispiele. Vieweg, 174 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">T. Herzog, 
J.Natterer, R Schweitzer, M. Volz. 2004. Timber Construction Manual. 
Birkhäuser</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Architecture.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J. Kolb. 2008. 
Systems in Timber Engineering. Birkhäuser Architecture.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Z. Žagar. 2003. 
Drvene konstrukcije II. Pretei d.o.o., str. 164-312.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ustrezni deli 
standardov za gradbene konstrukcije Evrokod 0, Evrokod 1, Evrokod 5, Evrokod 8 
(SIST EN 1990, SIST EN 1991-1, SIST EN 1991-1-3, SIST EN 1991-1-4, SIST EN 
1995-1-1, SIST EN 1998-1).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Študijsko gradivo 
predavatelja je na spletnem mestu katedre za masivne in lesene 
konstrukcije</p>Dostopno
 na: http://www.fgg.uni-lj.si/kmlk/index.htm&nbsp;.


Naziv: Inteligentni transportni sistemi - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: B-II-ITS
NazivANG: Intelligent Transport Systems
NazivNEM: Verkehrstelematik
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja Nadgradnja splošnih znanj o teoriji prometnega toka in 
 prometnem planiranju; opazovanje prometa, merilne naprave v cestnem prometu; 
 sistemi vodenja prometa na medmestni prometni mreži, sistem posredovanja 
 prometnih informacij (dinamično vodenje po cestni mreži) oziroma aktivni 
 dinamični sistemi povečanja propustnosti ceste; cestno-vremenski informacijski 
 sistem in zimska služba, meteorološka stanja vozišča; sistemi elektronskega 
 plačevanja in cestninjenja; sistemi upravljanja prometa v mestih, cestna 
 problematika v naseljih, prometni režimi prometna signalizacija in oprema v 
 naseljih;  naprave za umirjanje prometa v naseljih;  parkirišča in garažne 
hiše,  sistem vodenja in plačevanja parkiranja, potrebe po parkirnih površinah; 
sistemi  vodenja blagovnega prometa, tehtanje vozil;  sistemi storitev v javnem 
prometu,  avtobusna postajališča; prometna signalizacija in prometna oprema; 
sistemi za  upravljanje z izrednimi dogodki, dela na cesti, promet in okolje. 
Seminarske  vaje (računske vaje) in laboratorijske vaje (demonstracijske vaje na 
 računalniških modelih). Terensko delo - zbiranje in analiza podatkov.  
         
         
         
         
       
         
         
          
             
          
           
         
           
         
         

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati osnovne 
pojme upravljanja prometa in inteligentnih transportnih sistemov in storitev 
(ITS),</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
najpomembnejše sisteme ITS v okviru cestnega prometa,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Naučiti se 
določiti potrebne parametre ter kriterije za uporabo v ITS,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Usposobiti se za 
izdelovanje projektov iz področja prometnih gradenj in avtomatskega vodenega 
prometa.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izdelave zahtevnih analiz, študij in projektov za prometne objekte iz področja 
ITS,</p>- 
Sposobnost izvajanja nadzora in spremljanje prometa s pomočjo 
ITS. 

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SITSA – Slovenska 
ITS arhitektura: aktualni razvoj ITS, 2006. Ljubljana, FGG - PTI, (elektronski 
dokument).</p>Highway
 capacity manual, HCM2000. 2000. Washington, ZDA, 16 poglavje.
 http://www.spcregion.org/downloads/ops/fhwa_trafficcontrolsystemshandbook_10-2005-
 final.pdf


Naziv: Vrednotenje nepremičnin B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BII-GR-Vn
NazivANG: Real Estate Valuation
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Trg in tržno vrednotenje nepremičnin: predmet 
ocenjevanja, ocenjevana vrednost in načini ocenjevanja vrednosti nepremičnin; 
ocenjevanje vrednosti zemljišč, ocenjevanje vrednosti nepremičnin v postopku 
komasacije, ocenjevanje vrednosti nepremičnin v primerih stvarne služnosti in v 
primerih drugih omejitev lastninske pravice, ocenjevanje vrednosti v specifičnih
 primerih. Upoštevanje elementov trajnostnega razvoja v postopku ocenjevana
 vrednosti nepremičnin. Postopek posamičnega vrednotenja nepremičnin in uporaba
 standardov. Javno dostopni podatki za izdelavo cenitvenega poročila.
 Pridobivanje podatkov, analiza trga nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Samostojna izdelava cenitvenega poročila.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznavanje 
izrazoslovja in procesa vrednotenja nepremičnin ter razumevanje različnih 
načinov vrednotenja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pozna in razume 
izrazoslovje, proces in načine posamičnega vrednotenja nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Pozna in razume 
različne metode vrednotenja nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
pridobivanja in analiziranja podatkov o trgu nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
samostojno izdelati cenitveno poročilo.</p>-
 Sposobnost prilagajanje novim razmeram pri razvoju stroke.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 2023. Vrednotenje nepremičnin, 
Študijsko gradivo, UL FGG, Ljubljana, dostopno v spletni učilnici.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Petersen, H. 2005. Marktorientierte 
Immobilienbewertung, Richard Boorberg Verlag, 85 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">International valuation standards.&nbsp; 
International Valuation Standards Committee, IVSC. </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 1997. Ocenjevanje tržne 
vrednosti stavbnih zemljišč, Ministrstvo za pravosodje RS, 94 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šubic Kovač, M. 1998. Vrednotenje stavbnih 
zemljišč. Ljubljana, UL FGG, 179 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">The Appraisal of Real Estate. 2008. Appraisal 
Institute (izbrana poglavja).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Slovenska
 zakonodaja, pravilniki s področja obravnave: Uradni list RS. Dostopno na:
 http://www.uradni-list.si, www.dz-rs.si, www.pisrs.si/</p>  
          
   
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>


Naziv: Osnove zdravstvene hidrotehnike B - VOI
KrajsiNaziv: B-VOI-OZH
NazivANG: Introduction to Sanitary Engineering
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Kaj obsega zdravstvena hidrotehnika. Zgodovinski 
razvoj zdravstvene hidrotehnike. Izhodišča za vodooskrbo in čiščenje pitnih 
voda: karakteristike virov pitne vode, poraba in kakovost vode, vodovodni 
sistemi in objekti, priprava, tehnološke metode in tehnike priprave čiščenja 
pitnih voda. Izhodišča za odvod in čiščenje onesnaženih voda iz naselij: vrste 
in količine onesnaženih voda, zasnove sistemov za odvodnjo v urbanih naseljih in 
avtocestah in njihovo dimenzioniranje, osnovne tehnološke metode in tehnike 
čiščenja odpadnih voda, objekti na kanalizacijskih sistemih in komunalnih 
čistilnih napravah.<br>Izhodišča za ravnanje in krožno gospodarjenje z 
odpadki.<br>

Namen:
Cilji<br>1.&nbsp;Osvojiti osnovna znanja, ki so 
potrebna za zasnovo, projektiranje, gradnjo in vzdrževanje objektov in naprav na 
sistemih za oskrbo z zdravo pitno vodo in čiščenje pitnih voda ter odvodu in 
čiščenju onesnaženih voda.<br>Pridobljene kompetence<br>1.&nbsp;Razumeti pomen 
oskrbe z vodo in odvoda voda,<br>2.&nbsp;pozna ekološki vidik varstva 
voda,<br>3.&nbsp;pozna osnove tehnologije in tehniko izvedbe objektov za 
čiščenje pitnih in odpadnih voda.<br> 

Literatura:
Panjan, J. 2005. Osnove zdravstveno hidrotehnične 
infrastrukture. Ljubljana, UL FGG, 289 str.<br>Izbrana poglavja iz:;<br>Krzyk, 
M. 2022. Komunalne naprave. 2. del : študijsko gradivo za študente 
univerzitetnega študija "Vodarstvo in okoljsko inženirstvo". Ljubljana: Univerza 
v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 2022. 54 f., 
ilustr.<br>Malcolm J. Brandt; K. Michael Johnson; Andrew J. Elphinston; Don D. 
Ratnayaka (2016) Twort's Water Supply, Seventh Edition. Butterworth-Heinemann, 
2016.<br>Metcalf &amp; Eddy, Inc. Wastewater Engineering : Treatment and Reuse. 
Boston :McGraw-Hill, 2003. Print.<br>Degremont, I. 1991. Water Tretment 
Handbook. Paris, Lavoisier Publishing, 1459 str.<br>Imhoff, K., Klaus, K. 1999. 
Taschenbuch der Stadtenwasserung, 29 Auflage. Olden- bourg, 472 str.<br>Hosang, 
W., Bischof, W. 1998. Abwassertechnik. Leipzig, B.G. Teubner Stuttgart, 724 
str.<br>


Naziv: Planiranje gradnje in vzdrževanje prometnic - B II - Gradb.
KrajsiNaziv: BI-G-1l-Pgpi2
NazivANG: Construction planning and road maintenance
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pristopi k 
planiranju izgradnje prometne infrastrukture. Zbiranje podatkov (štetja, ankete, 
meritve). Matematični modeli (štirifazni model: generacija, distribucija, izbira 
prometnega sredstva, obremenjevanje mreže). Vrednotenje variant (cost-benefit 
analiza, multikriterialna analiza). Modeli za upravljanje z vozišči.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Seminarske
 vaje (računske vaje) in računalniške vaje (uporaba programa VISUM za izdelavo
 transportnih modelov).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati metode 
zbiranja podatkov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- podati 
teoretične osnove modelov za napoved prometnih obremenitev</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- na praktičnih 
primerih pridobiti sposobnost modeliranja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
organizacije zbiranja in obdelave podatkov</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izdelave transportnih modelov</p>-
 Sposobnost interpretacije rezultatov   

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Žura M. 2008. 
Prometno planiranje – študijsko gradivo</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bruton M. 1975. 
Introduction to transportation planning.</p>Banks 
J. 1998. Introduction to transportation engineering.


Naziv: Numerično modeliranje trdnin B II - GR
KrajsiNaziv: NMT013
NazivANG: Numerical modelling of solids
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja<br>Struktura in principi programskih 
orodij in sistemov za izvedbo numeričnih simulacij v tehniki. Pregled numeričnih 
metod (metoda končnih elementov, metoda robnih elementov, metoda končnih 
volumnov …). Formulacija in implementacija nelinearnih končnih elementov. 
Avtomatizacija metode končnih elementov. Končni elementi za trdnine in 
konstrukcije. Napredne numerične metode: kontaktni problemi, večnivojsko 
modeliranje materialov in konstrukcij. Sklopljeni problemi: načini reševanja 
sklopljenih problemov, primer: termo-hidro- mehanski problem. Numerična 
implementacija konstitutivnih modelov tipičnih gradbenih 
materialov.<br>Laboratorijske vaje<br>Numerične simulacije nekaterih tehničnih 
problemov z metodo končnih elementov. Izpeljava nelinearnih končnih 
elementov<br>

Namen:
Cilji<br>- Spoznati se s principi splošnih numeričnih 
okolij in sistemov za izvedbo numeričnih simulacij v tehniki, različnimi 
numeričnimi metodami ter podrobneje s specializiranimi okolji za nelinearno 
metodo končnih elementov<br>- Spoznati se z nelinearno metodo končnih elementov 
za rešitev zahtevnih problem<br>Pridobljene kompetence<br>- Zna uporabljati 
računalniške programe, pri reševanju zahtevnejših (nelinearnih) tehničnih 
problemov.<br>- Zna implementirati zahtevne končne elemente<br>      

Literatura:
Zdenek p. Bažant, Luigi Cedolin. 2003. Stability of 
structures, Dover, chapters 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8.<br>M. A. Crisfield. 1991. 
Non-linear finite element analysis of solids and structures vol.1. John Wiley 
&amp; sons, chapters 4, 9.<br>P. Wriggers. 2008. Nonlinear finite element 
methods. Berlin, Springer.<br>Selected lectures in pdf format. Dostopno 
na:&nbsp; http:// symech .fgg.uni-lj.si/nak/Skripta/ .<br>


Naziv: Seminar iz cest B II - GR
KrajsiNaziv: SC013
NazivANG: Road seminar
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Konceptualna 
zasnova cest, izbira variantnih rešitev. Napoved prometa: modeliranje in 
napovedi. Idejni projekt.&nbsp; Dimenzioniranje križišč. Dimenzioniranje 
voziščne konstrukcije. Presoja vplivov na okolje. Popis del in projektantski 
predračun.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Izdelava
 projekta ceste značilne podeželske ceste z uporabo računalniške podpore, 
študija variant. Vpliv prometa in mere prometne ga upravljanja. Predstavitev
 projekta

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Samostojno je 
sposoben priprave tehnične dokumentacije načrtovanja ceste in izdelava projektne 
dokumentacije za ceste.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Študent se 
usposobi za samostojno izdelavo projektne dokumentacije za ceste.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Reševanje 
trenutnih tehničnih, tehnoloških in organizacijskih izzivov v postopku 
vzpostavitve cestne infrastrukture.</p>- 
Vodenje posebnih postopkov v postopku načrtovanja ceste: umestitev, izgled, 
izgradnja in vzdrževanje.  

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juvanc A. 2004. 
Geometrijski elementi ceste in vozišča. Ljubljana, FGG PTI. (elektronski 
vir)</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Katanić, J., 
Andujs, V., Maletin, M. 1983. Projektovanje puteva. Beograd, GK.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Wright, Ashford. 
1998. Transportation Engineering. New York, ZDA.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Garber, N. J., 
Hoel, L. A. 2009. Traffic and highway engineering. Toronto.&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tehnični predpisi 
za projektiranje cest: domači in tuji.</p>Priročniki
 programske opreme za načrtovanje in modeliranje cest in cestnega 
prometa.


Naziv: Projektiranje železnic B II - GR
KrajsiNaziv: PŽ013
NazivANG: Railway design
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Podrobna 
seznanitev z elementi železniške infrastrukture (zgornju ustroj, spodnju ustroj, 
odvodnjavanje, kretnice …), seznanitev z načeli projektiranja železniške 
infrastrukture ob upoštevanju tehničnih specifikacij o interoperabilnosti 
železniškega sistema (značilnosti podsistemov, komponente interoperabilnosti, 
bistvene zahteve …), podrobno poznavanje nacionalne in EU zakonodaje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Samostojno 
delo</p>Izdelava
 projekta železniške proge ali železniškega prometnega mesta ali vozlišča
 (reševanje problemov iz vsakodnevne projektantske prakse).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poglobljeno 
poznavanje nacionalne in evropske tehnične zakonodaje, evropskih tehničnih 
specifikacij za interoperabilnost ter standardov.</p>- 
Opravljanje zahtevnejših delovnih nalog v projektantskih 
organizacijah.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">B. Zgonc. 1996. 
Železnice I. projektiranje, gradnja in vzdrževanje prog. Ljubljana, Univerza v 
Ljubljani FGG, 225 strani.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">B. Zgonc. 2003. 
Železniški promet. Portorož, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in 
promet, str. 3-42, 105-130.</p>Predpisi
 in standardi s področja železniške infrastrukture (spletna stran Ministrstva za
 promet RS, Javne agencije za železniški promet RS in Holdinga Slovenske 
železnice).


Naziv: Seminar iz železnic B II - GR
KrajsiNaziv: SŽ013
NazivANG: Railway seminar
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Podrobna 
seznanitev z naslednjimi tematikami: tehnologija železniškega prometa, 
propustnost železniških prog, vozni red, tehnologija dela vmesnih in ranžirnih 
postaj, vlečne sile lokomotiv, odpori vlakov in proge, spoznavanje postopkov za 
pričetek gradnje/nadgradnje ter obnove železniške infrastrukture in pridobitev 
uporabnega dovoljenja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Samostojno 
delo</p>Reševanje
 praktičnih problemov iz vsakodnevne prakse (izdelava voznega reda, izračun
 kapacitete postaje ali odseka, priprava terminskega plana izvedbe del 
…).

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Opravljanje 
zahtevnejših delovnih nalog v ministrstvu pristojnem za promet, Javni agenciji 
za železniški promet RS, v družbah železniške dejavnosti (pri nadzoru, pri 
izvajalcih gradbenih del ter pri upravljavcu železniške infrastrukture 
itd.).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Reševanje 
zahtevnejših problemov povezanih z železniško infrastrukturo.</p>- 
Obvladovanje specifičnih postopkov, tehnologij in organizacije del pri gradnji
 in vzdrževanju železniške infrastrukture.

Literatura:
﻿
Zgonc, B. 1996. Železnice I. projektiranje, gradnja in vzdrževanje prog,. 
Ljubljana, Univerza v Ljubljani FGG, 225 str. Zgonc, B. 2003. Železniški promet. 
Portorož, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in promet, str. 342, 
105-130. Zgonc, B., Verlič, P., Šemrov, D. 2022. Železniški tir: zgornji ustroj 
in elementi trase. Portorož, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za pomorstvo in 
promet. Predpisi in standardi s področja železniške infrastrukture. 


Naziv: Projektiranje cest - B II. GR
KrajsiNaziv: II. st. GR
NazivANG: Road Design
NazivNEM: Strassenprojektierung
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Predavanja<BR>Vrste gradbenih posegov na cestah in 
njihove značilnosti; vrste projektne in tehnične dokumentacije (PD in TD); 
obvezni in potrebni sestavni deli posamezne vrste PD in TD; tipologija 
označevanja posamezne vrste projektov in njegovih prilog; načini določanja 
prometnih obremenitev in definiranje TPP (tipskega prečnega profila); 
geometrijski in tehnični elementi ceste (povzetek), elementi odvodnjavanja, 
elementi podpornih in premostitvenih konstrukcij, elementi prometne 
signalizacije in opreme ter predizmere in predračun (vsebine, detajli, izračuni) 
v projektu;&nbsp; prometna varnost v projektih za ceste ugotavljanje, ocene, 
sanacije nevarnih mest);&nbsp; okoljska problematika v projektih za ceste 
(ukrepi, ureditve);&nbsp; zasnova in idejna študija variant (tehnologija in 
postopek primerjave); tehnologija izdelave projektne dokumentacije za 
novogradnje (zasnova, idejna študija, idejni projekt, PGD/PZI);&nbsp; 
tehnologija izdelave projektne dokumentacije za rekonstrukcije in obnove cest; 
večnivojska križišča (zasnova, kriteriji, pogoji, signalizacija in oprema); 
prenos trase na teren in katastrski elaborat.<BR>Vaje<BR>Seminarske vaje: 
primeri reševanja problemov iz vsakodnevne prakse.<BR>

Namen:
 
Cilji:<BR>- Usposobiti se za samostojno in skupinsko 
izdelavo projektne in tehnične dokumentacije za ceste.<BR>&nbsp;<BR>Pridobljene 
kompetence:<BR>- Opravljanje zahtevnejših delovnih nalog v organizacijah 
povezanih s projektiranjem in gradnjo cest;<BR>- Reševanje tekočih tehničnih, 
tehnoloških, organizacijskih in drugih problemov v procesih povezanih s cestno 
infrastrukturo;<BR>- Obvladovanje specifičnih postopkov v tehnologiji 
projektiranja, gradnje in vzdrževanja cestne infrastrukture.<BR>

Literatura:
 
Juvanc A. 2004. Geometrijski elementi ceste in 
vozišča, FGG-PTI, 2004 (elektronski vir).<BR>Katanić, J., Andujs, V., Maletin, 
M. 1983. Projektovanje puteva, Beograd, GK.<BR>Wright, Ashford. 1998. 
Transportation Engineering. New York, ZDA.<BR>Garber, N. J., Hoel, L. A. 2009. 
Traffic and highway engineering. Toronto.<BR>Tehnični predpisi za projektiranje 
cest: domači in tuji (dosegljivi na svetovnem spletu).<BR>Različni viri na 
svetovnem spletu (študent išče sam po potrebi).<BR>Gradiva za razne posamične 
rešitve, ureditve in detajle (sproti pripravi predavatelj).<BR>


Naziv: Uvod v okoljsko inženirstvo B - VOI
KrajsiNaziv: UOI
NazivANG: Introduction to Environmental Engineering
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Okoljsko inženirstvo združuje 
številne discipline, ki so potrebne, da gospodarno in dolgoročno zagotavljamo 
zdravo bivalno in naravno okolje za ljudi in vsa živa bitja na planetu, 
izkoriščamo obnovljiva naravna bogastva in energijo, skrbimo za zmanjševanje 
negativnega človeškega vpliva na okolje in povečevanje pozitivnih vplivov, 
zagotavljanje javnega zdravja itd. Predmet Uvod v okoljsko inženirstvo podaja 
uvid v to kompleksno povezanost disciplin in na primerih pojasnjuje inženirske 
metode, s katerimi analiziramo in predvidimo delovanje okoljskih procesov. 
Predavanja so sestavljena iz naslednjih osnovnih poglavij: predstavitev 
predmeta, poslanstvo, zgodovina, povezava na trenutne probleme; postavitev 
masnih bilanc; postavitev energetskih bilanc; osnove bio-geo-kemije: kroženja 
ključnih elementov; osnove kemijske kinetike; populacijska dinamika; voda, 
zemlja, zrak, biota; modeli transporta in usode onesnažil; analiza tveganja; 
analiza življenjskega cikla; presoja vplivov na okolje. Pridobljena znanja bodo 
študentu pomagala premostiti pot od teoretičnih k praktičnim predmetom. 
Praktični primeri pri vajah bodo zasnovani tako, da bo študent lahko predvidel 
in razumel možne rezultate in tako lažje razumel teoretično 
ozadje.                                                                                                                                                            </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznanje področja delovanja okoljskega inženirja in metodologij 
dela, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
evidenca in analiza okoljskih problemov, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
izbira možnih inženirskih ukrepov, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
snovna, energetska in ekonomska analiza, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
presoja vplivov na okolje, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
analiza življenjskega cikla, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
izdelava predloga optimalne rešitve. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Prepoznati okoljske problem, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
definirati nabor možnih inženirskih rešitev, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
izdelati potrebne analize in presoje ukrepov, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
predlagati / zagovarjati optimalno rešitev. 
</p>
<p>&nbsp;</p>

Literatura:
Gaur, R.C 2009. Basic Environmental Engineering. New 
Age International Publishers Limited, 203 str.<br>Berthouex P.M. &amp; Brown 
L.C. 2013. Pollution Prevention and Control, 1st edition, 243 str.<br>Kumar De, 
A. 2009. Environmental Engineering. New Age International Publishers Limited, 
191 str.<br>Joergensen, S.E., Bendoricchio, G. 2001. Fundamentals of Ecological 
Modelling, 3rd ed. Developments in Environmental Modelling 21. Elsevier, 530 
str.<br>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.<br>


Naziv: Digitalno načrtovanje in programiranje B - VOI
KrajsiNaziv: DNP
NazivANG: Digital Design and Programming
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Osnove računalniške grafike:<br >Klasifikacija: programi za delo z računalniško grafiko in obvladovanje geometrijskih oblik.<br >Osnove CAD: okolje, natančnost, merilo, plasti, črte, šrafure, dimenzioniranje, tiskanje, formati in način izmenjave geometrijskih podatkov Geometrijsko pogojeno reševanje problemov (uporaba geometrije v gradbeništvu, v računskih modelih, pristopi glede na kompleksnost).<br >Podatkovne strukture:<br >vrste podatkovnih tipov (osnovni in izpeljani);<br >organizacija in računalniški zapis geometrijskih in ne-geometrijskih inženirskih podatkov;<br >zasnova relacijskih zbirk inženirskih podatkov (modeliranje, prva in druga relacijska norma); osnove SQL za inženirje (sintaksa in uporaba)<br >izdelava tabel, poizvedb, obrazcev in poročil.<br >Avtomatska obdelava in programiranje:<br >Računalniška obdelava podatkov glede na problem (pred in po-procesiranje – parsanje); osnove determinističnih regularnih izrazov in uporaba za avtomatsko obdelavo podatkov; OLAP - pivot tabele in vizualizacija podatkov.<br >Programiranje za inženirje:<br >Algoritmi in procedure ter klasifikacija funkcij<br >Programiranje (osnove dela z matlab in/ali Mathematica – 
prikaz na praktičnih zgledih); podajanje 2D in 3D grafike z 
Mathematico.                  </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Naučiti študenta podati in uporabljati CAD inženirske geometrijske 
podatke v 2D in 3D,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
naučiti študenta avtomatizirati 
obdelavo,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
naučiti študenta osnov programiranja.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  ></p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Samostojna uporaba in razumevanje delovanja programov za 
računalniško grafiko (2D in 3D),</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
izvajati osnovne 
matematične operacije s pomočjo računalniškim programom,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt;"  >-&nbsp; sposobnost 
reševanja problemov in ponovljivih operacij z računalniškimi 
algoritmi.</p>

Literatura:
<p>Raphael, B., Smith, I. 2003. Fundamentals of Computer  
 Aided Engineering. John Wiley and Sons, 297 str.</p><p>Friedl, J. 2006. Mastering Regular Expression. OReilly, 313 str.</p><p>Hagen, K. 2008. Introduction to Engineering Analysis. Prentice Hall, 366 str.</p><p>Cerovšek T. 2013. Računalniško integrirana graditev. Študijsko gradivo, 380 str.</p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


Naziv: Fizika - B
KrajsiNaziv: FIZ
NazivANG: Physics
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 9
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Merske napake(*);kinematika; sile, navori, dinamika; 
gibalna in vrtilna količina; delo, moč, energija; gravitacija: keplerjevi 
zakoni, newtonov gravitacijski zakon, potencialna energija, gibanje 
satelitov(*); nihanje in valovanje(*); zgradba snovi; deformacije(*); mirujoče 
tekočine: težni tlak, manometri, vzgon; temperatura: temperaturne skale, 
razteznost, plinska enačba; energijski zakon: notranja energija, toplota, prenos 
toplote, spremembe agregatnega stanja, vlažnost; elektrostatika; električni tok: 
Ohmov zakon, delo in moč, električni instrumenti(*); magnetizem; indukcija; 
elektromagnetno valovanje; sevanje segretih teles; svetloba; svetlobni izvori: 
sonce, prehod svetlob skozi ozračje, fotometrija; geometrijska optika: odboj 
svetlobe, zrcala, lom svetlobe,; valovna optika: polarizacija, interferenca; 
fotonska teorija svetlobe; posebna teorija relativnosti(*).<br>Vsebine označene 
z (*) bodo podrobneje obravnavane na seminarjih ali kot računski zgledi na 
seminarskih vajah.<br>

Namen:
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati osnovne 
zakonitosti in pomen fizikalnih metod pri opisu naravnih pojavov,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
fizikalni način razmišljanja pri formulaciji in reševanju tehničnih 
problemov, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
obvladovanje praktične in teoretične osnove fizike, potrebne za 
študij in razumevanje stroke.</p>     

Literatura:
Kladnik, R.. 1979. Osnove fizike I. in II. del. 
Ljubljana, DZS.<br>Kladnik, R.. 1989. Visokošolska fizika, del I., II. in III. 
1989. Ljubljana, DZS.<br>R.A. Serway. 1996. Physics for Scientists &amp; 
Engineers with Modern Physics. Saunders College Publ., Philadelphia.<br>R. 
Kladnik, H. Šolinc. 1996. Zbirka fizikalnih nalog z rešitvami, I. del.<br>R. 
Kladnik, H. Šolinc. 1991. Zbirka fizikalnih problemov z rešitvami, II. 
del.<br>Učno gradivo (zbirka vaj) na spletnih straneh <a href="http://www.kmf.fgg.uni-lj.si/fizika">www.kmf.fgg.uni-lj.si/fizika</a>.<br>J. 
Peternelj, T. Kranjc: Osnove fizike, UL FGG 2014.<br>


Naziv: Osnove kemije - B - VOI (4 KT)
KrajsiNaziv: OK
NazivANG: Basic chemistry
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Zgradba snovi; sestava atomov; elementi in spojine; 
masni in energijski odnosi pri kemijskih reakcijah; periodni zakon in 
elektronska zgradba atomov; kemijska vez; idealni in realni plini; voda in 
raztopine; kristali; kemijska kinetika in ravnotežje; kemija površin; 
elektroliti in neelektroliti; osnove elektrokemije; pregled kemije elementov 
glavnih skupin in pregled kemije elementov stranskih skupin; ekologija: zrak, 
voda, energija.

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji<br>•&nbsp;Seznaniti z osnovnimi zakonitostmi kemije 
ter s sistematiko elementov in njihovih spojin,<br>•&nbsp;pridobiti občutek za 
snov in snovne spremembe,<br>•&nbsp;podajanje naravoslovnih znanj za boljše 
razumevanje strokovnih predmetov.<br>Pridobljene kompetence<br>•&nbsp;Zna 
opazovati in razume procese v vodah in vplive na okolje z znanjem o lastnostih 
snovi in kemijskih reakcijah,<br>•&nbsp;razvit občutek za laboratorijsko 
eksperimentalno delo ter natančnost meritev.<br></p>  
       

Literatura:
Čeh, B. 2022. Splošna kemija. Ljubljana, UL 
FKKT.<br>Lazarini, F., Brenčič, J. 2011. Splošna in anorganska kemija. 
Ljubljana, UL FKKT.<br>Čeh, B. 2015. Splošna in anorganska kemija: zbirka 
pojmov, vprašanj in nalog z odgovori in rešitvami, Ljubljana, UL FKKT.<br>Čeh, 
B. 2015. Kemijsko računanje in osnove kemijskega ravnotežja, Ljubljana, UL 
FKKT.<br>Turel, I. 2002. Kemija. Ljubljana, UL FS.<br>


Naziv: Matematika II - B
KrajsiNaziv: B-Gig-2l-MII
NazivANG: Mathematics II
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Skalarne 
funkcije več realnih spremenljivk: metrika prostora Rn ,definicijsko območje, 
graf, nivojnice, limita in zveznost funkcije več realnih spremenljivk, odvod v 
dani smeri, parcialni odvodi, gradient, stacionarne točke, vezani ekstremi, 
globalni ekstremi, višji parcialni odvodi, Taylorjeva formula, Jacobijeva 
matrika za vektorsko funkcijo vektorskega argumenta, verižno pravilo. Dvojni in 
trojni integral: Riemannova integralska vsota, integrabilnost, lastnosti, 
prevedba dvojnega (trojnega) integrala na dvakratni (trikratni) integral, uvedba 
novih spremenjivk (polarne, cilindrske, sferne koordinate). Integrali s 
parametrom: integriranje, odvajanje, funkciji gama in beta. Diferencialna 
geometrija: pot, krivulja, parametrizacija, dolžina krivulje, naravni parameter, 
osnovni trieder, fleksija, torzija, krivinski polmer, Frenet-Serrejeve formule, 
gladka elementarna ploskev, parametrizacija, tangentna ravnina, površina. 
Krivuljni integral: krivuljni integral 1. vrste skalarnega polja po krivulji, 
orientacija krivulje, krivuljni integral 2. vrste vektorskega polja po 
orientirani krivulji, Greenova formula. Ploskovni integral: ploskovni integral 
1. vrste skalarnega polja po ploskvi,&nbsp; orientacija ploskve, ploskovni 
integrala 2. vrste vektorskega polja po orientirani ploskvi. Integralski izreki: 
diferencialni operatorji: grad, div, rot, Gaussov&nbsp; in Stokesov izrek, 
gradientnost (potencialnost, konzervativnost) vektorskega polja. Navadne 
diferencialne enačbe: rešitev, DE prvega reda (ločljive spremenljivke, homogena, 
linearna), začetni problem, linearna DE n-tega reda s konstantnimi 
koeficienti.    
         
           
         
         
         
       
         
        
         
        
       
       
          
          
         
        
        
         
        
        
      &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                                                                                                                                                                      </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Omogočiti 
razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo strokovni 
predmeti,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; usposobiti za 
kritične presojo podatkov in dobljenih računskih rezultatov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; Sposobnost 
abstraktne formulacije konkretnih problemov,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">-&nbsp; zna uporabiti 
matematiko pri inženirskih problemih,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-&nbsp;
 razvijanje matematičnega mišljenja - sklepanje od splošnega k posebnemu in
 obratno.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>  
         

Literatura:
<p>    
       </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Foerster, G. O. 1984. 
Analysis 2, 3 Vieweg Studium.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lipschutz, M. 1969. 
Differential Geometry, Schaum’s outline series. McGraw-Hill Book 
Company.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mizori-Oblak, P. 1987. 
Matematika za študente tehnike in naravoslovja II, III. Ljubljana, UL 
FS.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Thomas B., Weir M. D. 
1996. Calculus and Analytic Geometry, 9th ed. Addison-Wesley.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vidav I. 1975. Višja 
matematika II, III. Ljubljana, DMFA Slovenije.</p>
<p>Zorich,
 V. A.. 2004. Mathematical Analysis I, II. Springer Verlag, 
Universitext.&nbsp;</p>
<p><br></p>


Naziv: Izravnalni račun I - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-Gig-1-Ir
NazivANG: Adjustment computations I
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja: pojem opazovanj, osnovne 
lastnosti opazovanj, pravi pogrešek, popravek. Pojem matematičnega modela, 
vključitev opazovanj v matematični model. Delitev matematičnega modela: 
funkcijski, stohastični model. Pogreški opazovanj: delitev, predstavitev. 
Osnovni pojmi verjetnosti, definicija verjetnosti. Prava vrednost, srednja 
vrednost, standardni odklon, varianca. Merila kakovosti opazovanj v geodeziji, 
osnovni pojmi: natančnost, točnost, zanesljivost. Prenos pravih pogreškov. 
Linearizacija nelinearnih problemov. Pojem izravnave matematični model: 
funkcionalni in stohastični model, Metoda najmanjših kvadratov, izravnava po 
metodi najmanjših kvadratov. Pojem uteži opazovanj. Normalna porazdelitev kot 
osnovni verjetnostni model opazovanj v geodeziji. Variančno kovariančna matrika, 
matrika kofaktorjev, matrika uteži. Posredna izravnava opazovanj po metodi 
najmanjših kvadratov, iterativno reševanje lineariziranega problema, vključitev 
opazovanj v izravnavo. Pogojna izravnava opazovanj po metodi najmanjših 
kvadratov, vključitev opazovanj v izravnavo. Prenos varianc in kovarianc, zakon 
o prenosu varianc in kovarianc. Prenosu varianc in kovarianc pri posredni in 
pogojni izravnavi.</p><p>&nbsp;</p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p>Cilji:<br>-&nbsp;Razumevanje pojma in 
koncepta meritev ter njihovih lastnosti.<br>-&nbsp;Razumevanje enostavnih 
načinov reševanja predoločenih problemov po metodi najmanjših 
kvadratov.<br>-&nbsp;Razumevanje meril za vrednotenje kakovosti meritev ter 
funkcij meritev v osnovnih praktičnih nalogah v 
geodeziji.<br>Kompetence:<br>-&nbsp;Spoznavanje temeljnih vsebin in pojmov 
povezanih z meritvami v geodeziji.<br>-&nbsp;Razumevanje ciljev in namena 
izvajanja meritev.<br>-&nbsp;Spoznavanje postopkov za opis in uporabo 
verjetnostnih lastnosti meritev v geodeziji.<br>-&nbsp;Spoznavanje koncepta 
matematičnega modela ter njegove delitve na funkcijski in stohastični 
model.<br>-&nbsp;Spoznavanje koncepta metode najmanjših 
kvadratov.<br>-&nbsp;Spoznavanje koncepta problema posredne in pogojne 
izravnave<br>-&nbsp;Razumevanje uporabe zakona o prenosu varianc in 
kovarianc.</p>
<p>&nbsp;</p>       
  

Literatura:
<p>
<p><br></p>
<p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1976. 
Observations and least squares. New York, IEP Publishing.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1981. Analysis 
and adjustment of survey measurements, New York, Van Nostrand 
Reinhold.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Sterle, O. 
2013. Izravnalni račun, skripta v pripravi, Spletna učilnica UL FGG.</p>
<p>Wolf,
 P.R., Ghilani, C.D. 2006. Adjustment computations, statistics, least squares in
 surveying and GIS. &nbsp;Hoboken, New Jersey, John Wiley &amp; 
Sons.</p>
<P></P>
<p><br></p>
<p><br></p>
<p></p>
<p><br></p>


Naziv: Hidrološko modeliranje - B II
KrajsiNaziv: HM
NazivANG: Hydrological modelling
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Predavanja<br>
 Modeli, klasifikacija, uporaba osnov teorije sistemov. Osnove uporabe
 stohastike v hidrologiji. Hidrogram enote in sintetični hidrogram enote. Metode
 za oceno točnosti rezultatov modeliranja. Regionalizacija hidroloških pojavov. 
Poplave in hidrološke prognoze. Modeliranje podzemnih voda. Vplivi posameznih
 objektov na spremembo režima voda.<br> Vaje<br> Laboratorijske vaje v 
računalniški učilnici z uporabo hidroloških modelov (HEC-HMS, HBV ipd.) in 
modelov podtalnice (MODFLOW, PESTAN – avtomatska kalibracija) v kombinaciji z 
osnovnimi GIS orodji (SAGA) za določitev vhodnih podatkov v 
modele.

Namen:
 

<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi osnovno znanje 
hidrologije pri uporabi hidroloških modelov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati osnove izdelave 
hidroloških modelov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati teoretične osnove za 
analizo rezultatov hidroloških modelov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>- 
Sposobnost kritične uporabe različnih hidroloških modelov pri urejanju vodnega
 režima.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;      
    

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">BRILLY, Mitja, 
ŠRAJ, Mojca. 2006. Modeliranje površinskega odtoka in navodila za program 
HEC-HMS. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in 
geodezijo, VII, 172 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ŠRAJ, Mojca. 2010. 
Model podzemnega toka = Ground water flow model. Ljubljana, Fakulteta za 
gradbeništvo in geodezijo, 22 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ŠRAJ, Mojca, 
NARTNIK, Miha, BRILLY, Mitja. 2009. Priročnik za uporabo programa MODFLOW in 3D 
Groundwater Explorerja. Ljubljana Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, VI, 
247 str.&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Maidment, D. R. 
1992. Handbook of Hydrology, izbrana poglavja. McGraw-Hill, 1424 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kresic, N. 1997. 
Quantitative Solutions in Hydrogeology and groundwater modeling,&nbsp; izbrana 
poglavja. New York, Lewis Publishers, 461 str.&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Strani ARSO z 
bazami hidroloških in meteoroloških podatkov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
http://www.arso.gov.si/&nbsp; .</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hidrološko izrazje 
v slovenskem, angleškem, francoskem in nemškem jeziku.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
ftp://ksh.fgg.uni-lj.si/acta/a32_1.pdf .</p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.


Naziv: Vodovod in priprava pitne vode - B II - VOI
KrajsiNaziv: VPPV
NazivANG: Drinking Water Supply and Treatment
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Predavanja<br>Uvod, poslanstvo, zgodovinski razvoj. 
Analiza porabe vode, norma porabe. Vodni viri in zajetja. Vrste in razdelitev 
vodovodnih sistemov. Objekti na vodovodnih sistemih. Karakteristike cevi in 
črpalk. Hidravlični izračun vodovodnega sistema. Kakovost vode. Osnovni koncepti 
priprave pitne vode. Grobo in fino precejanje, filtracija na zrnavih filtrih, 
membranski filtri. Usedanje in plavljenje, koagulacija in flokulacija. Mehčanje, 
ionska izmenjava, razželezenje in razmanganjenje, aktivno oglje. Primarna in 
sekundarna dezinfekcija vode, stranski produkti dezinfekcije. Napredni postopki 
čiščenja voda.<br>Laboratorijske vaje<br>Laboratorijske določitve kakovosti 
vode: mikrobiološki parametri; fizikalno-kemijski parametri; senzorični 
parametri. Fizikalno-kemijski postopki.<br>Študentje izvajajo vaje v 
laboratoriju pod vodstvom asistenta in laboranta, nato pa izvajajo individualne 
preračune kot vaje. Študentje izdelujejo vaje pod vodstvom asistenta, ki izvaja 
vajo na tabli, oz. s projekcijo v računalnici. Uporaba matematičnih modelov: 
Hardy-Cross, EPANET.<br>Seminar<br>Študentje dobijo individualno situacijo, za 
katero morajo narediti projekt zajema in priprave pitne vode ter razvoda po 
primarnih in sekundarnih cevovodih. Izvesti morajo hidravlični preračun za 
značilne obremenitve.<br>

Namen:
 
Cilji<br>- Cilj predmeta je študentom dati znanja in 
spretnosti za načrtovanje in izvedbo vodovodnih sistemov.<br>Kompetence<br>- 
Študent se nauči načrtovati zajem vode, pripravo pitne vode in razdelitev po 
naselju. Nauči se izvajati iterativni preračun vodovodnega omrežja v excelu in 
uporabljati EPANET. Razume in zna preveriti dobljene rezultate 
modeliranja.<br>

Literatura:
<p>Kompare, B. Rismal M. 1996, 2013. Priprava pitne vode (skripta).<br>Viessman, 
W., Hammer, M.J., Chadik, P., Perez, E.M. 2008. Water Supply and Pollution 
Control: International Version. Pearson Education.</p>
<p>Malcolm J. Brandt, K. Michael Johnson, Andrew, J. Elphinston, Don D. 
Ratnayaka (2017). Water Supply. 2017 Elsevier Ltd. ISBN 978-0-08-100025-0. DOI 
<A 
href="https://doi.org/10.1016/C2012-0-06331-4">https://doi.org/10.1016/C2012-0-06331-4</a> 
.<br>John C. Crittenden, R. Rhodes Trussell, David W. Hand, Kerry J. Howe, 
George Tchobanoglous. MWH's Water Treatment: Principles and Design, Third 
Edition: Principles and Design. ISBN:9780470405390. 
DOI:10.1002/9781118131473.<br></p>


Naziv: Infrastrukturni objekti (4 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-IO4
NazivANG: Infrastructural Objects
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Standardna klasifikacija 
dejavnosti (gradbeništvo) in gradbenih objektov. Delitev objektov in bistvene 
zahteve po veljavni zakonodaji. Priprava zemljišča, ureditev gradbišča, časovni 
plan izgradnje. Gradbena pogodba, gradbene uzance in projektno vodenje. 
</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gradbena dokumentacija, 
projektna dokumentacija, gradbeni profili, geomehanika, zemeljska dela in 
temeljenje. Kratek pregled osnovnih pojmov statike, gradbene fizike in 
stavbarstva (prikazano na enostavnih primerih). Osnovni materiali, gradiva, 
veziva, ter konstrukcijske rešitve. Trajnostni materiali, konstrukcijske in 
tehnološke rešitve v gradbeništvu. Trajnostna prenova stavb. Konstrukcijski 
elementi, zaščitne konstrukcije. Instalacije in druga oprema. Projektiranje in 
izgradnja stavb in gradbenih inženirskih objektov. Osnove tehnologije 
infrastrukturnih objektov in naprav, primarni in sekundarni vodi tehnične 
infrastrukture. Pomen trajnostnega ravnanja z naravnimi viri in vloga LCA 
analize pri trajnostnosti. Tehnično-tehnološke značilnosti (gabariti ipd.) 
objektov in naprav prometne, energetske, komunalne, vodnogospodarske
 infrastrukture, infrastruktura za gospodarjenje z drugimi vrstami naravnega
 bogastva ali varstva okolja in drugi objekti v javni rabi. Modro-zelena
 infrastruktura kot trajnostni način reševanja problematike poplav na urbanih 
območjih. &nbsp;Pomen trajnostne 
mobilnosti in zasnova ustrezne infrastrukture. </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zagotavljanje državne 
geo-informacijske infrastrukture v okviru geodetske dejavnosti. &nbsp;Pomen
 digitalnih in geo-lociranih prostorskih podatkov pri prostorskem načrtovanju,
 graditvi objektov in upravljanju z nepremičninami. Vloga geodeta pri izgradnji 
gradbeno-inženirskih objektov in vzpostavitvi zbirnega katastra gospodarske 
javne infrastrukture. Veljavna zakonodaja pri pripravi projektne in tehnične 
dokumentacije za izgradnjo gradbeno-inženirskih objektov in njihov vpis v 
nepremičninske evidence. Napredni postopki geodetskega zajema prostorskih 
podatkov. Digitalizacija geo-prostorskih podatkov v okolju eProstor in 
nepremičninske evidence ZK GJI. Spletne storitve in aplikacije za dostop in 
interpretacijo prostorskih podatkov (JGP). Elektronsko poslovanje v postopkih 
priprave prostorskih aktov (ePlan) in pridobitve gradbenega dovoljenja 
(eGraditev).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tloris, prečni prerez in 
vzdolžni prerez hiše. Račun toplotne prehodnosti (ustreznost toplotne izolacije) 
in trajnostna prenova stavb (aktualni razpisi Eko sklada, ki ponujajo finančne 
spodbude za okolju prijazne investicije). Osnove statike (enačbe ravnotežja). 
Osnove hidrostatike (hidrostatični tlak). &nbsp;</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Analize ustreznosti 
elementov pri vodenju horizontalnega in vertikalnega poteka različnih vrst cest. 
</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Topografski prikaz 
gospodarske javne infrastukture (GJI), uporaba šifranta GJI. Pregled in iskanje 
GJI na spletnih portalih. Vloga geodezije pri zajemu in prikazu podatkov GJI 
(projektiranje, izvedba in vpis v uradne evidence). Dostop in prevzem podatkov 
ZK GJI v okolju eProstor. Izdelava projektne dokumentacije (prerezi, tloris, 
popis materialov in izmere količin) za enostaven objekt.</p>
<p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>
<p>Topografski
 prikaz gospodarske javne infrastukture (GJI), uporabašifranta GJI. Pregled in
 iskanje GJI na spletnih portalih. Vloga geodezije pri GJI (projektiranje,
 izvedba in vpis v uradne evidence). Izdelava projektne dokumentacije (prerezi,
 tloris, popis materialov in izmere količin) za enostaven 
objekt.</p>
<P></P>
<p><br></p>

Namen:
<p>          
            
         
 </p>

  
  
    
      <p style="margin: 0cm; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Cilji:</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Študenti 
       se seznanijo z osnovnimi pojmi s področja gradbeništva, ki so kakorkoli  
      povezani z geodezijo, s poudarkom na povezavi geodet – 
      gradbenik.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Zavedajo 
       se pomena trajnostnega ravnanja z naravnimi viri, trajnostne rabe 
      materialov  in tehnoloških rešitev v gradbeništvu in načrtovanju v 
      prostoru.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Seznanijo 
       se s tehnično tehnološkimi značilnostmi enostavnih in zahtevnih objektov 
      in  naprav gospodarske javne infrastrukture s poudarkom na trajnostnem 
      ravnanju z  okoljem in prostorom ter z organiziranostjo in vodenjem 
      zbirnega katastra  gospodarske javne infrastrukture.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Seznanijo 
       se tudi s pravnimi podlagami za izvajanje geodetske dejavnosti,  
      organiziranostjo geodetske službe in vlogo geodeta pri vzpostavitvi 
      zbirnega  katastra gospodarske javne infrastrukture.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Spoznajo 
       spletna okolja in aplikacije za dostop in interpretacijo prostorskih  
      podatkov.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Zavedajo 
       se pomena digitalnih in geo-lociranih prostorskih podatkov pri 
      prostorskem  načrtovanju, graditvi objektov in upravljanju z 
      nepremičninami.</b></p>
      <p style="margin: 0cm; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Kompetence:</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Študenti 
       razumejo temeljne vsebine in pojme povezane z gradbeništvom in izgradnjo  
      objektov.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Poznajo 
       tehnološke značilnosti objektov in naprav gospodarske javne 
      infrastrukture in  osnovne značilnosti in postopke trajnostne gradnje 
      infrastrukturnih objektov.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">So 
       sposobni načrtovati trajnostno prenovo stavbe.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Poznajo 
       pravne podlage za izvajanje geodetske dejavnosti.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Poznajo 
       zgodovinski razvoj zbirnih katastrov komunalnih naprav.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Poznajo 
       vlogo geodezije pri vzpostavitvi zbirnega katastra gospodarske javne  
      infrastrukture.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Znajo 
       uporabljati spletna okolja za dostop do prostorskih 
      podatkov.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Razumejo 
       pomen digitalnih in geo-lociranih prostorskih podatkov pri prostorskem  
      načrtovanju, graditvi objektov in upravljanju z 
      nepremičninami.</b></p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-yfti-cnfc: 1;">·&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       <b style="mso-bidi-font-weight: normal;">&nbsp;</b></p>
<p><br>          
            
         
 </p>

Literatura:
<p>      
          

<p><br></p>
<p>      
          
 
<p> Koler, B., 
Lipar, P., Kozelj, D., Steinman, F., Šantl, S. 2012. Infrastrukturni objekti. 
Skripta, Ljubljana, UL FGG.     
          
 </p> 
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Steinman, F. in 
Gosar, L. 2004. Osnove gradbeništva. Skripta, Ljubljana, UL FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Žitnik, D., 
Žitnik, J., Berdajs, A., Slak, T., Gruden, T., Vratuša, S., Hladnik, L., Logar, 
J., Smolej, B., Slokan, I., Petek, I., Jurček, R., Štembal Capuder, M., Jereb, 
S., Galonja, S. 2012. Gradbeniški priročnik – Peta, dopolnjena izdaja. 
Ljubljana, Tehniška založba Slovenije.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. 2002. 
Konstrukcijski sklopi, več modulov. Skripta, Ljubljana, UL FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seliškar, N. 
1997. Stavbarstvo, Učbenik, 3. ponatis. Ljubljana, UL FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SURS, 1997. 
Klasifikacija gradbenih objektov, Statistični urad Republike Slovenije, 
prirejeno po Eurostat, Ljubljana.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Trajnostna 
mobilnost v praksi (zbornik dobrih praks), MOP RS, 2016: <A href="https://ipop.si/wp/wp-content/uploads/2016/10/Trajnostna-mobilnost-v-praksi.pdf">https://ipop.si/wp/wp-content/uploads/2016/10/Trajnostna-mobilnost-v-praksi.pdf</a></p>
<p>Neufert,
 E. 2008. Projektiranje v stavbarstvu – 2., prenovljena in dopolnjena izdaja. 
Ljubljana, Tehniška založba Slovenije.      
          
</p>     
          
 
<p><br></p>
<P></P>
<p><br></p>      
          

<p><br></p>
<p></p>
<p><br></p>


Naziv: Kanalizacija in čiščenje odpadnih voda - B II - VOI
KrajsiNaziv: KČOV
NazivANG: Urban drainage and wastewater treatment
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
Uvod in zgodovinski razvoj stroke. Poraba vode, odtok 
in sestava odpadne vode ter odtok padavinske vode.&nbsp; Splošna obravnava in 
načrtovanje kanalskih sistemov. Možnosti ponovne uporabe odpadnih voda in 
njihovo ponikanje.<br>Vrste sistemov za odvodnjavanje onesnaženih voda. Zasnova 
kanalizacijskih sistemov. Padavine, padavine v Sloveniji. Analiza nalivov. 
Hidravlično dimenzioniranje kanalskih sistemov. Koincidenca pojavov visokih voda 
v recipientih in kanalskem omrežju. Zadrževanje in razbremenjevanje kanalskih 
voda. Metode za presojo kakovostnih vplivov razbremenjenih kanalskih voda na 
recipiente. Vpliv zalednih voda na poplavno varnost urbaniziranih površin. 
Presoja primerne (potrebne) poplavne varnosti urbaniziranih površin pred 
lastnimi in zalednimi padavinskimi vodami. Objekti na kanalizacijskih sistemih. 
Upravljanje in vzdrževanje kanalizacijskega sistema in naprav. Procesi čiščenja 
vode.<br>Predčiščenje odpadnih voda. Precejanje skozi mikro sita in 
filtriranje.&nbsp; Mehanska stopnja čiščenja odpadnih vod. Kemijsko čiščenje in 
obarjanje. Postopki biološkega čiščenja odpadnih voda: s poživljenim blatom, s 
precejalniki, eliminacija hranil. Adsorbcija. Dezinfekcija očiščenih odpadnih 
vod.<br>Napredno čiščenje odpadnih voda. Modeliranje procesov čiščenja voda. 
Osnove obdelave blata. Aerobna, anaerobna in kemična stabilizacija blata iz 
čistilnih naprav. Ekološka, ekonomska in higienska problematika dispozicije 
blata iz čistilnih naprav. Ponovna uporaba očiščene odpadne vode. 
Decentralizirani sistemi in male čistilne naprave.<br>Laboratorijske vaje in 
terenske vaje s praktičnim reševanjem problemov obravnavanih na predavanjih. 
Izdelava seminarske naloge z uporabo osvojenih računalniških 
orodij.<br>

Namen:
 
Cilji<br>Namen predmeta je osvojiti osnovna 
teoretična in praktična znanja, ki so potrebna za zasnovo, projektiranje, 
gradnjo in vzdrževanje objektov in naprav na najzahtevnejših sistemih za odvod 
onesnaženih voda in pri čiščenju odpadnih voda – čistilnih 
napravah.<br>Kompetence<br>Osvojena osnovna teoretična in praktična znanja za 
zasnovo, projektiranje, gradnjo, obratovanje in regulacijo sistemov ter 
vzdrževanje objektov in naprav na najzahtevnejših sistemih za odvod in čiščenje 
onesnaženih voda.<br>

Literatura:
 
Larsen, T. A., Kai M. Udert and Judit Lienert, 
Editors. Source Separation and Decentralization for Wastewater Management, 2013, 
IWA Publising.<br>Panjan, J. 2010. Odvodnjavanje onesnaženih voda, Skripta, 103 
strani.<br>Metcalf &amp; Eddy, Inc. Wastewater Engineering : Treatment and 
Reuse. Boston :McGraw-Hill, 2003.<br>Panjan, J. 2001. Čiščenje odpadnih voda 
(skripta), 169 strani.<br>Krzyk, M. 2022. Komunalne naprave. 2. del : študijsko 
gradivo za študente univerzitetnega študija "Vodarstvo in okoljsko inženirstvo". 
Ljubljana: Univerza v Ljubljani, Fakulteta za gradbeništvo in 
geodezijo.<br>Droste, L. R. 1997. Theory and Practice of Water and Waste-water 
Treatment, John Wiley Sonns, Inc. New York, 800 strani.<br>Kompare B. 1991. 
Modeliranje deževnega odtoka iz urbaniziranih povodij. Ljubljana,&nbsp; FAGG 
Inštitut za zdravstveno hidrotehniki, 509 strani.<br>


Naziv: Inženirska matematika II (5 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-imII
NazivANG: Engineering Mathematics II
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Riemannov
 integral funkcije ene spremenljivke: primitivna funkcija, integracijske metode,
 uporaba. Funkcije več realnih spremenljivk: parcialni odvod, gradient, verižno
 pravilo, totalni diferencial, ekstremi - lokalni, globalni. Dvojni riemannov
 integral: definicija, lastnosti, izračun, uporaba. Navadne diferencialne
 enačbe: rešitev, začetni problem, linearna diferencialna 
enačba.    
        
        
        
        
    &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                        </p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;">Osnovna 
  znanja, na katerih lahko grade strokovni predmeti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Obvladovanje 
  računskih veščin.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Sposobnost 
  kritične presoje podatkov in dobljenih računskih rezultatov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Zna 
  v praksi uporabiti različne matematične metode – s posebnim poudarkom na 
  reševanju problemov upravljanja nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;">Pozna 
  in razume matematična orodja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Je 
  sposoben kritične presoje podatkov in dobljenih računskih 
rezultatov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;">Je
 sposoben uporabiti različne matematične metode v strokovni praksi upravljanja
 nepremičnin.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vidav, I. 1981. Višja matematika 
II. Ljubljana DZS, DMFA založništvo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mendelson, E., Ayres, F. 1999. 
Schaum’s Outline of Calculus. McGraw-Hill.</p>
<p>Mizori
 Oblak, P. 2001. Matematika za študente tehnike in naravoslovja II (zbirka
 nalog). Ljubljana, Fakulteta za 
strojništvo.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Analiza opazovanj v geodeziji I - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-2l-AOG
NazivANG: Observations Analysis in Surveying I
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pojem opazovanja, osnovne 
lastnosti opazovanj. &nbsp;Pojem matematičnega modela, delitev matematičnega 
modela: funkcijski stohastični model. Vključitev opazovanj v matematični model. 
Pogreški opazovanj, delitev, pomen. Osnovni pojmi verjetnosti: frekvenčna 
porazdelitev, histogram, definicija verjetnosti. &nbsp;Prava vrednost, srednja 
vrednost, standardni odklon, varianca. Osnovni pojmi in merila kakovosti 
opazovanj v geodeziji, osnovni pojmi: natančnost, točnost, zanesljivost. Pojem 
izravnave in nadštevilna opazovanja. Prenos pravih pogreškov. Linearizacija 
nelinearnih problemov, Jacobijeva matrika. Metoda najmanjših kvadratov, 
izravnava po metodi najmanjših kvadratov. Diskretna porazdelitev verjetnosti, 
verjetnostna funkcija, porazdelitvena funkcija, lastnosti. &nbsp;Zvezna 
porazdelitev verjetnosti, funkcija gostote verjetnosti. Normalna porazdelitev 
kot osnovni verjetnostni model opazovanj v geodeziji.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Referenčna 
varianca, variančno-kovariančna 
matrika, matrika kofaktorjev, matrika uteži. &nbsp; 
Posredna izravnava opazovanj po metodi najmanjših kvadratov. Pogojna 
izravnava opazovanj po metodi najmanjših kvadratov. Zakon o prenosu varianc in 
kovarianc, prenos varianc in kovarianc v izravnavi nadštevilnih opazovanj. 
Prenosu varianc in kovarianc pri posredni in pogojni izravnavi.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>
<p>Praktične
 vaje obravnavanih vsebin s predavanj.</p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p>     
  </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Razumevanje 
  pojma in koncepta opazovanj in njihovih osnovnih lastnosti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Razumevanje 
  razlogov za vključitev verjetnostnega računa in statistike v teoretično in 
  praktično obravnavo opazovanj v geodeziji.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Razumevanje 
  koncepta izravnave po metodi najmanjših kvadratov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Razumevanje 
  enostavnih načinov reševanja problemov po metodi najmanjših 
kvadratov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Razumevanje 
  meril za vrednotenje kakovosti opazovanj v enostavnih praktičnih 
  nalogah.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Spoznavanje 
  temeljnih pojmov povezanih z opazovanji v geodeziji ter povezav z 
  verjetnostnim računom in statistiko.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Spoznavanje 
  postopkov za opis in uporabo verjetnostnih lastnosti meritev v 
  geodeziji.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Spoznavanje 
  koncepta matematičnega modela ter njegove delitve na funkcijski in stohastični 
  model.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Spoznavanje 
  metode najmanjših kvadratov</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Spoznavanje 
  koncepta problema posredne in pogojne izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Razumevanje 
  zakona o prenosu varianc in kovarianc in njegove uporabe.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Usposobljenost 
  za samostojno reševanje enostavnih praktičnih problemov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;">Usposobljenost
 za vrednotenje kakovosti opazovanj v geodeziji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1982. Observations 
and least squares, University Press of America (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Niemeier, W. 2002. 
Ausgleichungsrechnung. Berlin, Walter de Gruyter (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ghilani, C. D., Wolf, P. R. 2006. 
Adjustment Computations: Spatial Data Analysis. New Jersey, Hoboken (izbrana 
poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Sterle, O. 2013. 
Izravnalni račun. Gradivo.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>     
       
<p><br></p>


Naziv: Morje in obalni pas - B II - VOI
KrajsiNaziv: MOP
NazivANG: Open Sea and Coastal Area
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zakonodaja na 
področju morja, Morska direktiva.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni pojmi 
oceanografije, razlike med odprtim morjem in priobalnimi območji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Masna in toplotna 
bilanca ter bilanca slanosti.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Enačbe gibanja in 
vrste vsiljevanj v morskem okolju, barotropni in baroklini tokovi, Coriolisova 
sila, Ekmanov transport in Ekmanova črpalka.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vetrni valovi, 
plimovanje in druge vrste valov na morju.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uporaba 
poenostavljenih numeričnih modelov pri simulacijah dinamike morja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Robni pogoji in 
izvorno ponorni členi v kontinuitetni, dinamični in advekcijsko- disperzijski 
enačbi.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Sile in napetosti 
ter masni in toplotni tokovi na meji med morjem in drugimi okoljskimi 
segmenti.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Priobalni procesi, 
ki jih povzročajo valovi, plimovanje in rečni vtoki.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dimenzioniranje 
osnovnih inženirskih ukrepov in konstrukcij za zaščito priobalnega pasu na morju 
in kopnem.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Uporaba 
pridobljenega znanja pri računskih nalogah, ki obsegajo uporabo obstoječih 
numeričnih modelov ali izdelavo enostavnih modelov za račun gibanja, sil in 
napetosti v priobalnem morju. Kritično tolmačenje rezultatov. Dimenzioniranje 
skalometov in valobranov po različnih uveljavljenih metodah v obalnem 
inženirstvu.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Terensko 
delo</p>Praktično
 spoznavanje s procesi v obalnem pasu; meritve in opazovanje vetrnih valov in
 valov zaradi plovbe, fizikalnih parametrov kvalitete morja ter vplivov morja na
 grajeno in naravno obalo. Izdelava poročila.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Razumevanje pomena 
dobrega stanja morja in parametrov, ki na vplivajo na kvalitetno stanje 
morja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Razširitev znanja 
in fizikalne predstave o gibanju vode:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- s specifičnimi 
pojmi iz oceanografije in dinamike priobalnih procesov,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- z medsebojnimi 
vplivi transportnih in gibalnih procesov v morju,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- s silami in 
napetostmi, ki jih povzroča morje na trdne stene ter prenosom mase, gibalne 
količine in toplote prek odprtih robov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Razumevanje pomena 
in znanje dimenzioniranja osnovnih konstrukcij za zaščito obale.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
pravilne določitve najpomembnejših procesov in ustreznih enačb za določanje 
gibanja morja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
posploševanja in razumevanja sorodnih pojavov pri toku s prosto gladino v 
različnih tipih vodnih teles (reke, jezera, priobalno in odprto 
morje).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izdelave in uporabe preprostih modelov obalnega morja ter kritične presoje in 
nadaljnje uporabe modelnih rezultatov.</p>- 
Sposobnost dimenzioniranja skalometov in valobranov po različnih uveljavljenih
 metodah v obalnem inženirstvu.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zakon o vodah 
(Ur.l. RS, št. 67/2002, 110/2002-ZGO-1, 2/2004-ZZdrI-A, 41/2004-ZVO-1, 57/2008 
in 57/2012) in Uredba o podrobnejši vsebini načrta upravljanja z morskim okoljem 
(Ur.l. RS, št. 92/2012 in 20/2013).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Morska direktiva: 
DIRECTIVE 2008/56/EC OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL (2008); 
Uradni list C 242 E , 16/10/2007 str. 0011 – 00.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Knaus, J. A. 1997. 
Introduction to Physical Oceanography (2nd ed). Prentice Hall. 309 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Martinez, PA., 
Harbaugh JW. 1993. Simulating Nearshore Environments. Pergamon Press Inc. 280 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hearn, C.J. 2008. 
The dynamics of coastal models. Cambridge University Press, 488 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">K. de Agremond, 
van Rode, FC, 2004. Breakwaters and closure dams. Taylor and Francis, 2004, 379 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Sorensen, R.M. 
2006. Basic Coastal Engineering (Third Edition). Springer, 2006, 324 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Spletne strani 
projekta Copernicus – MyOcean: katalog modelov, modelnih napovedi, podatkov, 
člankov in orodij, ki se uporabljajo za napovedovanje stanja morja ter 
vrednotenje kvalitete merjenih in modelnih podatkov. Dostopno na <A href="https://www.copernicus.eu/en/myocean%20(20">https://www.copernicus.eu/en/myocean
 (20</a>. 1. 2021)</p>NIB-MBP.
 Podatki, članki in aktualne napovedi oceanografskih, meteoroloških in okoljskih
 parametrov v Tržaškem zalivu. Dostopno na: <A href="https://www.nib.si/mbp/sl/oceanografski-podatki%20(20">https://www.nib.si/mbp/sl/oceanografski-podatki (20</a>. 
1. 2021)


Naziv: Programska orodja v upravljanju nepremičnin (5 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: TUN-POUN
NazivANG: Software in Real Estate Management
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod
 (vloga in pomen informacije v sodobni družbi, inženirska informacija, znakovni
 sistemi, informacijski sistemi in uporabnost, informacijska onesnaženost in
 pismenost). Načela in uporaba informacijske tehnologije (razvoj, programska in
 strojna oprema računalnika, vrste in delovanje, enote računalnika ter njihove
 funkcije, vrste sistemske in uporabniške programske opreme ter delovanje, varno
 delo z računalnikom). Komunikacija in komunikacijska tehnologija (komuniciranje
 in pomen, vrste, telekomunikacija, računalniška omrežja). Računalniška
 programska oprema (operacijski sistemi, operacijska okolja, porazdeljena
 obdelava podatkov, internet/intranet, spletne strani, storitve). Reševanje
 inženirskih problemov z računalniki (analiza in modeliranje problemov,
 podatkovne strukture, izdelava in zapis algoritmov, standardni algoritmi). Uvod
 v programiranje (koncept programa, programski jeziki, vrste programov,
 proceduralno programiranje, objektno programiranje, zapis programa, podatki v
 programu, spremenljivke, prireditveni in kontrolni stavek, procedure in
 funkcije, razredi in objekti, programiranje datotek, zbirke objektov, izdelava
 enostavnih programov, okensko programiranje, uporaba knjižnic razredov). Razvoj
 programske opreme (programsko inženirstvo, orodja in metode, življenjski cikel
 programa, načrtovanje, kodiranje in testiranje, vzdrževanje in uporaba).
 Spoznavanje izbrane namenske programske opreme (QGIS, ArcGIS, AutoCAD, Word,
 Excel, Powerpoint, 
...).&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                                                                                                                                       </p>

Namen:
<p><br>       
         
          
           
 </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj:</p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;">Pridobiti 
  izbrana računalniška znanja, veščine obvladovanja in povezovanja 
  najrazličnejših računalniških orodij.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Pridobiti 
  osnovna znanja in veščine tehničnega računanja in (objektnega) programiranja, 
  ki so nujno potrebne za uspešen študij ter reševanje problemov v geodetskih 
  postopkih in postopkih urejanja prostora.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;">Študenti 
  so sposobni kritične uporabe različnih vrst računalniških orodij (elektronska 
  preglednica, orodje za tehnično računanje, program za grafično predstavitev, 
  sistem za upravljanje z bazo podatkov, sistem za izdelavo in objavo spletnih 
  strani, risarski program, program za tehnično risanje, enostavno GIS-orodje) 
  za reševanje različnih, sestavljenih problemov v geodeziji in urejanju 
  prostora.</p>
<p>Sposobni
 so zasnovati in izdelati objektno usmerjen program, ki je osnovno računalniško
 orodje za reševanje različnih problemov v času študija kot tudi v 
praksi.       
          
           
         
          
          
           
<br></p>
<p><br></p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Prosojnice 
predavanj, navodila za vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Longley, Paul A., Michael F. Goodchild, David J. 
Maguire, and David W. Rhind. 2015. Geographic Information Science and Systems. 
New Jersey: Wiley.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Willis,
 T., Newsome, B. 2010. Beginning Visual Basic. Wiley Publishing, 
Inc.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><br></p>


Naziv: Razvoj in načrtovanje v prostoru (7 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-RINVP
NazivANG: Spatial Development and Planning
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnovni pojmi in cilji 
trajnostnega prostorskega načrtovanja (teritorialne opredelitve: 
država-regija-mesto-naselje, zgodovinski pregled razvoja prostorskega 
načrtovanja, trajnostni razvoj). Institucionalni in zakonski okvir (osnove 
prostorske zakonodaje, domači in evropski (EU) pravni red, razmejitev 
pristojnosti). Celostno in sektorsko načrtovanje; vloga sektorjev v načrtovanju 
prostora. Naravni in antropogeni dejavniki prostorskega razvoja, trajnostno 
upravljanje z naravnimi viri, Razvoj in razmestitev dejavnosti v prostorskih 
strukturah (industrija, storitve, družbena infrastruktura, stanovanja, prosti 
čas …). Zelene površine. Infrastrukturne ureditve s poudarkom na prometnih 
ureditvah in prehodu na oblike trajnostne mobilnosti Umeščanje obnovljivih virov 
energije, koncept zelenega prehoda, zmanjševanje emisij in prehod v 
nizkoogljično družbo. Preurejanje in prestrukturiranje degradiranih, območij, 
ničelna neto pozidava.. Raba prostora , spreminjanja rabe tal, varstvo okolja. 
Vloga javnosti v procesu prostorskega načrtovanja ter način in oblike 
sodelovanja. </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Opredelitev pojmov 
prostor, prostorsko načrtovanje, trajnostni razvoj; spoznavanje geodetskih 
podlag in različnih podatkovnih evidenc, spoznavanje različnih vrst rabe 
prostora ( dejanska, planska, namenska, katastrska, GERK), spoznavanje 
zakonodajnih podlag za načrtovanje prostora, uporaba barv v prostorskem 
načrtovanju, spoznavanje sprejetih prostorskih dokumentov na vseh ravneh 
prostorskega načrtovanja ter sektorskih omejitve v prostoru (varovalni pasovi in 
varstveni režimi), prostorske analize na izbrani občini in naselju </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">ter sinteza in predlog 
ureditve izbranega naselja. Uporaba GIS orodij.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Terensko delo:</p>
<p>Terenski 
ogled obravnavanega območja za namen izdelave prikaza stanja prostora in 
predloga razvoja poselitve.</p>

Namen:
<p><br>       
       </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p><br>       
       </p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Podati 
  celovito informacijo o pomenu in vsebini prostorskega načrtovanja na vseh 
  ravneh.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Podati 
  teorijo in koncept trajnostnega prostorskega načrtovanja. </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  in razumeti vsebino, metodološke pristope in načine prostorskega načrtovanja 
  tako za podeželski kot urbani prostor.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  nujnost usklajevanja med različnimi sektorskimi programi in 
izhodišči.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznavanje 
  interdisciplinarnega in integralnega pristopa prostorskega 
  načrtovanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  in razumeti nove družbene paradigme (zeleni prehod, brezogljična 
  družba)</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Navajati 
  študente na samostojno odločanje o možnih prostorskih ureditvah na konkretnih 
  projektih (obravnavano območje).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Usposobiti 
  študente za izbor ustreznih podatkov za obravnavani prostorski problem in 
  njihovo pridobitev z različnih institucij.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  različnost pridobljenih podatkov ter njivo ustrezno uporabo na različnih 
  ravneh.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Poudariti 
  pomen in vlogo prostorskega načrtovanja s pomočjo dela na terenu.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Navajati 
  študente na samostojno delo.</p>
<p><br>       
       </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p><br>       
       </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p><br>       
       </p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume sistem prostorskega načrtovanja predvsem na lokalni in državni 
  ravni.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume metodološke pristope trajnostnega prostorskega načrtovanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume nujnost usklajevanja med sektorskimi programi in podatki.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume različne vsebine prostorskega načrtovanja (načrtovanje prometa, 
  poselitve, turizma, rekreacije, industrije, itd).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume nove družbene paradigme (trajnostno naravnana družba, trajnostna 
  mobilnost, prehod na obnovljive vire energije, zeleni prehod, itd)</p>
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto;'>&nbsp;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Pozna 
  in razume interdisciplinarni in integralni pristop prostorskega 
  načrtovanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); line-height: normal; font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Je 
  sposoben izbrati in pridobiti ustrezne podatke za obravnavani prostorski 
  problem z različnih institucij.</p>
<p>Pozna 
in razume pomen terenskega dela ter terensko vedenje o prostoru prenesti v 
delavni proces.       
       </p>   
            
   

Literatura:
<p><br></p>
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dobre prakse vključevanja 
javnosti na področju varstva okolja in urejanja prostora Avtorji: Barbara Kvac, 
Marko Peterlin, Senka Šifkovič Vrbica Plut, D. 2002. Okoljevarstveni vidiki 
prostorskega razvoja Slovenije. Ljubljana, Znanstveni inštitut FF.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pogačnik, A. 2000. 
Urejanje prostora za tretje tisočletje. Ljubljana, Mladinska knjiga.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zavodnik Lamovšek, A., 
Fikfak, A., Barbič, A. (ur.) 2010. Podeželje na preizkušnji, Ljubljana, UL 
FGG.</p>
<p>Metternicht, 
G. 2018. Land Use and Spatial Planning-Enabling Sustainable Managment of Land 
Resurces. Springer</p>
<p><br></p>


Naziv: Terestrična detajlna izmera (7 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-TDI
NazivANG: Terrestrial Detailed Measurement
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Določanje
 položaja v ravnini (zunanji, notranji urez, ločni presek, poligon). Merjenje
 dolžin, elektronski razdaljemeri (delovanje, pogreški), popravki dolžin
 (meteorološki, geometrični, projekcijski). Merjenje višinskih razlik,
 trigonometrično višinomerstvo, vpliv ukrivljenosti Zemlje in refrakcije.
 Natančnost in omejitve trigonometričnega višinomerstva. Geometrični nivelman,
 nivelirji, metode merjenja, pogreški pri niveliranju. Postopki in kriteriji
 vzpostavitve izmeritvene mreže, vklop v novi koordinatni sistem, merska oprema,
 natančnost izmeritvene mreže. Metode detajlne izmere. Numerična detajlna izmera
 (ortogonalna, polarna), merska oprema, natančnost detajlne izmere. Načini
 zagotovitve stojišča za detajlno izmero (centriranje, orientacija, notranji
 urez, prosto stojišče). Načini snemanja detajla, pravila snemanja, posebnosti
 pri snemanju GJI, katastrski izmeri. Postopek detajlne izmere (plan, izvedba
 meritev, skica izmere). Pravilnik o geodetskem načrtu. Topografski ključ. 
Geodetski načrt (vsebina in namen izdelave), grafični prikaz, certifikat
 geodetskega načrta. Postopek izdelave geodetskega načrta (izračun koordinat
 detajlnih točk, kartiranje, 
izris).    
         
       
       
        
        
          
         
        
         
        
         
          
         
        
       
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                                                                                                                  </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Študenti 
  spoznajo pomen, uporabnost in vsebino izdelave geodetskega načrta za različne 
  namene.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznajo 
  sodobne merske tehnike ter načine zajema prostorskih koordinat detajlnih točk 
  v praksi.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznajo 
  postopek izdelave geodetskega načrta kot temeljnega grafičnega prikaza v 
  postopkih izdelave projektne dokumentacije za namen pridobitve gradbenega 
  dovoljenja in tehnične dokumentacije za namen vpisa v uradne 
evidence.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Pozna 
  in razume pomen in vsebino izdelave geodetskega načrta za različne namene in 
  uporabo.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Je 
  seznanjen s sodobnimi merskimi tehnikami v praksi ter načini zajema 
  prostorskih koordinat detajlnih točk.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Razume 
  pomen izdelave geodetskega načrta kot temeljnega grafičnega prikaza v fazi 
  izdelave projektne in tehnične dokumentacije.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  pravilnik o izdelavi geodetskega načrta ter topografski ključ.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">         
<br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p>&nbsp;</p><p><br>                </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Witte, B., 
Schmidt, H. 2006. Vermessungskunde und Grundlagen der Statistik für das 
Bauwesen. Wichman Verlag (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj D., Stopar, 
B. 2009. Geodetska izmera. Gradivo za strokovni izpit iz geodetske stroke, 
Ljubljana, Inženirska zbornica Slovenije. Dostopno na: 
http://www.izs.si/fileadmin/dokumenti/strokovni_izpiti/msgeo/Geodetska_izmera_2009.pdf.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Berdajs, A., Ulbl, 
M. 2010. Inženirska geodezija. Ljubljana, Zavod IRC.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Savšek, S. 2014. 
Terestrična detajlna izmera. Prosojnice predavanj.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


Naziv: Zakonodaja upravljanja nepremičnin (4 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-Tun-1l-Zun
NazivANG: Legislation of Real Estate Management
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Javna uprava (Temeljno o državni 
ureditvi v RS. Pravna norma, pravni akt, pravni viri v RS. Pravno razmerje. 
Sistemizacija prava. Upravno pravo (pojem uprave in upravljanja, naloge uprave, 
strukture uprave, organizacija in delovno področje državne uprave v RS, uprava v 
Sloveniji, vlada in uprava).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stvarno pravo (Pregled sistema 
stvarnega prava. Pravni viri, Temeljna načela, Temeljni pojmi. Posest, 
Lastninska pravica. Pridobitev in varstvo lastninske pravice. Sosedsko pravo. 
Etažna lastnina. Stvarne pravice na tuji stvari (Stavbna pravica, Služnosti, 
Zastavna pravica, Zemljiški dolg, Stvarno breme). Zemljiška knjiga).</p>
<p>Geodetska
 zakonodaja (Organizacija geodetske službe in geodetska podjetja, Osnove ZUP z
 vidika GU (geodetska praksa: postopek na prvi stopnji, postopek na drugi
 stopnji in posebni postopki GS). Zakonodaja o imenovanju in evidentiranju
 naselij, ulic in stavb. Zemljiška knjiga z vidika geodeta. Sodni postopki za
 meje. Nepremičninsko poslovanje in evidence. Predpisi iz drugih področij
 (urejanje prostora, varovanje okolja, graditev objektov, geodetski načrt,
 kmetijska zemljišča, gozdovih, vodah). Temeljna geodetska 
izmera).&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Študenta 
  na vsebinsko celovit način seznaniti z osnovami upravnopravne 
  znanosti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Spoznati 
  ga z osnovami stvarnega prava, s poudarkom na pravni ureditvi 
  nepremičnin.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Predstaviti 
  mu zakonodajo geodetske dejavnosti ter urejanja okolja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Študent 
  pozna upravno-pravne postopke.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  osnove stvarnega prava.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;'>Pozna 
  osnove delovanja zemljiške knjige.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;">Pozna&nbsp;
 zakonodajo&nbsp; na&nbsp; področju&nbsp; urejanja prostora ter na področju
 geodetske stroke.</p>
<p 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;          
         
         
 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Tratnik, M. 2010. Stvarnopravni 
zakonik (SPZ) z uvodnimi pojasnili. Ljubljana, Uradni list RS.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Jerovšek, T., in Kovač, P. 2010. 
Upravni postopek in upravni spor. Ljubljana, Fakulteta za upravo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juhart, M., Vrenčur, R., Tratnik, 
M. 2007. Stvarno pravo. Ljubljana, GV Založba.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ferlan, M. 2005. Geodetske 
evidence. Ljubljana, UL FGG (izbrana poglavja).</p>
<p>Tratnik,
 M., Vrenčur, R. 2005. Nepremičninsko pravo: Zemljiškoknjižno pravo. Del 1.
 Ljubljana, Inštitut za nepremičninsko 
pravo.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Okoljske tehnologije - B II - VOI
KrajsiNaziv: OT
NazivANG: Environmental Technologies
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Predavanja:</b></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">V okviru tega 
predmeta so prikazane najnovejše okoljske tehnologije in integralne rešitve 
okoljskih problemov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">1. Ekosistemske 
storitve.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">2. Naravni viri, 
koncepti ravnanja z naravnimi viri in analiza masnih tokov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">3. Napredne 
tehnologije priprave pitnih voda.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">4. Napredne 
tehnologije obdelave odpadnih voda in blata iz ČN.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">5. Napredno 
čiščenje izcednih in visoko obremenjenih voda.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">6. Membranski 
postopki.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">7. Napredni 
oksidacijski postopki.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">8. 
Kavitacija.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">9. 
Ekoremediacije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">10. Ponovna 
uporaba vode.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">11. Paradigma 
ničnih odpadkov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">12. Celostno 
reševanje okoljskih problemov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Seminar:</b></p>&nbsp;Študenti
 dobijo opis okoljskega problema za katerega je potrebno načrtovati koncept
 rešitve in dimenzionirati tehnologije.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj predmeta je 
študentom dati dodatna znanja in spretnosti pri reševanju najbolj kompleksnih 
okoljskih problemov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence</p>Študent
 se nauči kompleksen okoljski problem pravilno analizirati in razgraditi na
 posamezne obvladljive komponente, nato te podprobleme ustrezno reši in sestavi
 celovito rešitev. Rešitev variantira in poskuša optimizirati v širšem 
kontekstu.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Larsen, T. A., Kai 
M. Udert and Judit Lienert, Editors. Source Separation and Decentralization for 
Wastewater Management, 2013, IWA Publising.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">World resources 
institute, 2011. World resources Report 2010-2011. ISBN 
978-1-56973-774-3</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ramaswami, A., 
Milford, J.B., Small, M.J., 2005. Integrated environmental modelling : pollutant 
transport, fate and risk in the environment.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Costanza, R., 
Joergensen, S.E., 2002. Understanding and solving environmental problems in the 
21st century - Toward a new, integrated hard problem science. Elsevier. ISBN: 
0-08-044111-4</p>World
 resources institute, 2011. World resources Report 
2010-2011.


Naziv: Podjetništvo - skupni izbirni predmet (4 KT)
KrajsiNaziv: Pod-sk
NazivANG: Entrepreneurship
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>V okviru predmeta se študentje 
spoznajo z naslednjimi vsebinami: pomen podjetništva; inovacije in podjetniške 
priložnosti; vloga podjetnika; pojavne oblike podjetništva (notranje 
podjetništvo, družinsko podjetništvo, tehnološko podjetništvo); priprava 
poslovnega načrta (panoga dejavnosti, podjetje, proizvodi in storitve; tržna 
raziskava in analiza; ekonomika poslovanja podjetja; načrt trženja; proizvodni 
in storitveni načrt; načrt razvoja; vodstvena skupina in kadri; terminski načrt; 
kritična tveganja in izzivi; finančni načrt; pridobivanje in upravljanje z 
viri).                                                                  </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Predmet je namenjen študentom, ki želijo osvojiti osnovne 
podjetniške pojme in podjetniške sposobnosti preko priprave poslovnega načrta z 
d.school pristopom (pristopom preko dizajnerskega načina razmišljanja). 
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Dizajnersko razmišljanje predstavlja odmik od klasičnega 
ekonomskega reševanja problemov, s tem da spodbuja multidisciplinaren pristop 
pri reševanju problemov, spodbuja kulturo neprestanih inovacij in hitrega 
prototipiranja, spodbuja drugačnost mišljenja in išče sinergije med različnimi 
pogledi na reševanje problemov. </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Cilj predmeta je obvladati osnovne podjetniške pojme ter 
razumeti bistvo podjetniškega pristopa razviti sposobnost samostojnega odločanja 
in prevzemanja odgovornosti izdelati projekt poslovnega načrta za ustanovitev 
lastnega podjetja, za uvedbo novega proizvoda v obstoječem podjetju oz. 
razširitev poslovanja v lastnem družinskem podjetju. </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence:</p>-  Študent je sposoben izdelati poslovni 
načrt za ustanovitev lastnega  podjetja 
         

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Antončič, B.,  
Hisrich, R. D., Petrin, T., &amp; Vahčič, A. 2002. Podjetništvo. Ljubljana, GV  
založba, 435. Nussbaum, B. 2004. The power of design. Business Week, 68-75. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kelley, T., &amp; Littman, J. 2005. The ten faces of innovation: 
Currency Doubleday. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kelley, T., &amp; Littman, J. 2001. The art of innovation: 
HarperCollinsBusiness. </p>Dodatna  literatura glede na izbrani 
projekt. 
     


Naziv: Pravica gradnje in gradbena pogodba - skupni izbirni predmet (4 KT)
KrajsiNaziv: PG-sk
NazivANG: Building Right and Building Contract
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>&nbsp;Uvod: civilno 
pravo kot posebno pravno  področje; splošne značilnosti civilnega prava; pravni 
viri. <br>Stvarno pravo: predmet in pravice 
stvarnega prava; pravica gradnje po gradbenih predpisih; lastninska pravica, 
solastnina, skupna lastnina, etažna lastnina; služnost, hipoteka; stavbna 
pravica; druge pravice na nepremičninah; evidentiranje nepremičnin (kataster in 
zemljiška knjiga). Obligacijsko pravo: uvod; pogodbeno pravo – viri, pogoji za veljavnost 
pogodbe in neveljavnost pogodb, predpogodbena faza s pogajanji in različnimi 
zapisi (letter of intent, punktacije, predpogodba …), nastanek pogodbe (ponudba, 
ponudba v sistemu javnega naročanja), izpolnitev in odgovornost za napake; 
pogodbe s področja gradbeništva – splošni in posebni viri (Obligacijski zakonik, 
Gradbene uzance, pravila FIDIC …), &nbsp;podjemna in mandatna pogodba, gradbena 
pogodba (določanje cene, jamčevanje, sodna praksa), Inženiring; osnove 
odškodninskega prava – predpostavke odškodninskega zahtevka,krivdna in 
objektivna odgovornost, odgovornost za zaposlenega.Reševanje 
sporov.      
         </p>
<p><br></p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poglavitni cilj predmeta je pridobivanje temeljnih znanj s 
področja prava na nivoju seznanjanja s temeljnimi pojmi in instituti. 
</p>- 
Predmet je orientiran na pravne institute civilnega prava in zajema opredelitev 
pravice graditi, zemljiško knjižno ureditev, pojem in vsebino gradbene pogodbe 
ter osnove odškodninskega prava.     

Literatura:
<p>    </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Juhart, M., Tratnik, M., Vrenčur, R., Plavšak, N., Geč, M. 2007. 
Stvarno pravo. GV založba. </p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">(predvsem v delu, ki obravnava nepremičnine / in particular 
chapters on real-estate)</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Slovenska zakonodaja, pravilniki s področja obravnave: Uradni 
list RS: <a href="http://www.uradni-list.si">http://www.uradni-list.si</a>, <a href="http://www.dz-rs.si">www.dz-rs.si</a>, <a href="http://www.pisrs.si">www.pisrs.si</a> / </p>
<p>Gradiva 
odložena na spletno učilnico UL FGG / Other study material via the student web 
classroom.</p>


Naziv: Upravni postopek in upravni spor - skupni izbirni predmet (4 KT)
KrajsiNaziv: UP-sk
NazivANG: Administrative Procedure and Administrative Dispute
NazivNEM: Verwaltungsverfahren und Verwaltungsstreitigkeit
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Splošno o pravu in 
 njegovi strukturi: pravne norme, pravni akti, zakonitost, veljavnost prava, 
 pravni viri. Državna ureditev Republike Slovenije: ustavni sistem, zakonodajna, 
sodna in izvršilna oblast, državna uprava. Lokalna samouprava: lokalne 
 skupnosti, struktura in pristojnosti, razmerje do države, financiranje.Upravni postopek in upravni spor: temeljna načela, postopek na 1. 
stopnji, upravna odločba,&nbsp; splošno o 
pravnih sredstvih, pritožba, izredna pravna sredstva, upravni spor (sodni nadzor 
nad upravo). </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Poglavitni cilj predmeta je pridobivanje temeljnih znanj s 
področja javnega prava na ravni seznanjanja s temeljnimi pojmi in instituti. 
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Podrobneje je predstavljen upravni postopek in upravni spor 
oziroma sodni nadzor nad upravo. </p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Godec, Rupko; Horvat, 
Mitja; Pirnat, Rajko; Šturm, Lovro; Trpin, Gorazd. 1996. Upravni zbornik, 
Inštitut za javno upravo pri Pravni fakulteti v Ljubljani, Ljubljana, str. 9-86, 
217-282, 303-323.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Grad, Franc, Kaučič, Igor; Ribičič, Ciril, Kristan, Ivan. 1999. 
Državna ureditev Slovenije, Ljubljana. Ustava RS in zakoni, ki obravnavajo 
področja tega predmeta. </p>Constitution 
of RS and laws dealing with the areas of the course. 


Naziv: Stavbarstvo I - B - GR (UN)
KrajsiNaziv: Stavb. I
NazivANG: Buildings I
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Sistem: grajeno okolje v naravnem 
okolju. Metodologija inženirskega oblikovanja. Struktura temeljnih pravnih 
okvirov oblikovanja bivalnega in delovnega okolja: zgodovina, EC, SI. Modularna 
koordinacija. Zgodovina in razvoj stavb. Gradbeno fizikalne zahteve na osnovi 
funkcionalne analize aktivnih prostorov. Opredelitev pojma funkcionalnih con: 
konstrukcijskih sklopov v okviru sistema material – &nbsp;struktura – prostor. 
Identifikacija in specifikacija funkcionalnih con: konstrukcijskih sklopov na 
stavbi. Osnovne matrike: NK-TI, NK-HI, NK-TI-HI. Funkcionalna zasnova 
konstrukcijskega sklopa do opisa za izvedbo. Poenostavljen izračun prehoda 
toplote in definiranje položaja parne ovire (stacionarno). Dimenzioniranje 
toplotne izolacije.&nbsp;                                                                                    </p>

Namen:
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Namen predmeta je z 
uporabo analize identificiranih funkcij bivalnega in delovnega prostora doseči 
razumevanje principov delovanja posameznih konstrukcijskih sklopov (in stavbe 
kot celote).</p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">- Razumevanje osnovnih principov študenta vpne v proces 
inženirskega načrtovanja, konkretizacija abstraktnih konceptov pa oblikuje 
povezavo s prakso. </p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;"></p>
<p class="Viri" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-indent: 0cm; mso-list: none;">Študent po opravljenih vajah in izpitu pridobi naslednje 
kompetence:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- razumevanje kakovosti grajenega bivalnega in delovnega okolja v 
smislu profesionalne etike obvladanje znanja, tehničnih spretnosti in 
inovacijske sposobnosti za dvig kakovosti projektov na ravni grafičnega predpisa 
za izvedbo</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- delen pregled nad stroko</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- študent pozna konstitutivne elemente in procese, ki definirajo 
položaj umetnega okolja v naravnem okolju z upoštevanjem principa kontinuuma 
prostora in časa </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- sposoben je oblikovati kontekstne sheme na ravni identifikacije 
problemov, ki izhajajo iz funkcionalne analize aktivnih prostorov in ki so 
osnova za zasnovo in oblikovanje konstrukcijskih sklopov (KS) 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- razume pojem "projekt" v okviru proizvodno potrošnega kroga 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- obvlada specifikacijo zahtev za posamezen KS, oblikovanje KS od 
koncepta do recepta za izvedbo in dimenzioniranje zaščitnega ovoja 
</p>  

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">DEPLAZES, Andrea (Ed.), 
Constructing architecture. Materials, processes, structures. 2005, A Handbook. 
Birkhauser – Publishers for Architecture. Switzerland. ISBN 
978-3-7643-8630</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">KOCH, W. Umetnost stavbarstva, 
Mladinska knjiga, 1999, ISBN 86-11-14124-5-79936512</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">MEHTA, M., SCARBOROUGH, W., 
ARMPRIEST, D. Building Construction – Principles, materials and systems, 2013, 
Pearson Pbl, USA, ISBN 13: 978-0-13-292729-1.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">NEUFERT, E. 2002. Projektiranje v 
stavbarstvu : osnove, standardi, predpisi za konstrukcije, gradnja, oblikovanje, 
potrebni prostor, namembnost prostorov, mere zgradb, prostorov in opreme – s 
človekom kot merilom in ciljem : priročnik za projektante, izvajalce in 
študente. Ljubljana : Tehniška založba Slovenije,</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">PETERNELJ, Jože, JAGLIČIĆ, 
Zvonko. Osnove gradbene fizike : [univerzitetni učbenik]. Ljubljana: Fakulteta 
za gradbeništvo in geodezijo, 2014. II, 166 str., ilustr. ISBN 
978-961-6884-15-0.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SELIŠKAR, N. Stavbarstvo, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 1997, ISBN 
86-80223-29-8-38169856</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Učno gradivo v spletni učilnici 
UL FGG.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Matematika 3 - II. st. Grad.
KrajsiNaziv: B II GR MA
NazivANG: Mathematics 3
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
Linearni
 in evklidski prostori: linearna neodvisnost, baza, linearna preslikava, ničelni
 prostor in zaloga vrednosti, matrična predstavitev, prehodna matrika, rang,
 lastne vrednosti in lastni vektorji, skalarni produkt, norma, ortogonalnost,
 Gram-Schmidtova ortogonalizacija, pravokotna projekcija (vektor najboljše
 aproksimacije), Fourierovi koeficienti, metoda najmanjših kvadratov,
 predoločeni sistemi, normalna enačba, regresijska premica. Numerična linearna
 algebra: numerično računanje in napake, linearni sistemi, matrični razcepi: LU,
 QR, SVD. Navadne diferencialne enačbe: linearna DE n-tega reda, LDE s
 konstantnimi koeficienti, linearni sistemi DE 1. reda, matrična rešitev
 začetnega problema, robni problem. Parcialne diferencialne enačbe: enačbe
 matematične fizike, nihanje strune, d’Alembertova rešitev, toplotna enačba,
 Fourierove vrste, začetni in robni problem. Osnove teorije grafov: matrična
 predstavitev, izomorfnost, pot, cikel, sprehod, vpeto drevo, Hamiltonov in
 Eulerjev graf.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
pridobljeno matematično znanje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Omogočiti 
razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo strokovni 
predmeti</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Usposobiti za 
pravilno postavitev in numerično reševanje konkretnih problemov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&shy;- Sposobnost 
kritične presoje podatkov in dobljenih računskih rezultatov</p>- 
Sposobnost uporabe matematičnega znanja v inženirski 
praksi.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Demmel,&nbsp; J.W. 
2000. Uporabna numerična linearna algebra. Ljubljana, DMFA – 
založništvo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gerald, C. F., 
Wheatley, P. O. 1993. Applied Numerical Analysis, Addison-Wesley Publishing 
Company.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Lampret,&nbsp; V. 
2013. Matematika 1 - prvi del: preslikave, števila, vektorski prostori. 
Ljubljana, UL&nbsp; FGG.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Meyer, C. D. 2001. 
Matrix Analysis and Applied Linear Algebra, SIAM.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
<a href="http://matrixanalysis.com/">http://matrixanalysis.com/</a>
 .</p>Pinchover,
 Y., Rubinstein,&nbsp; J. 2005. An Introduction to Partial Differential
 Equations, Cambridge University Press


Naziv: Verjetnostni račun in statistika - B II Grad.
KrajsiNaziv: B II Grad.
NazivANG: Probability theory and statistics
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Računanje z 
dogodki, neodvisni in nezdružljivi dogodki.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Definicije 
verjetnosti, pogojna verjetnost, formula o popolni verjetnosti, Bayesova 
formula.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Slučajne 
spremenljivke: diskretne in zvezne, porazdelitvena funkcija, gostota 
verjetnosti, matematično upanje, disperzija, posebne porazdelitve: 
Bernoullijeva, binomska, geometrijska, Poissonova, eksponentna, enakomerna, 
normalna.&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Slučajni vektorji: 
diskretni in zvezni; robne in pogojne porazdelitve, neodvisnost, koreliranost, 
kovarianca, dvorazsežna normalna porazdelitev, funkcije slučajnega 
vektorja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove 
stohastičnih procesov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Limitni izreki: 
neenakosti Markova in Čebiševa, centralni limitni izrek.</p>Osnove
 statistike: vzorčenje, ocenjevanje parametrov, metoda momentov, metoda
 največjega verjetja, intervali zaupanja, preskušanje 
domnev

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje osnov 
verjetnostnega računa in osnovnih statističnih metod</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Omogočiti 
razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo strokovni 
predmeti</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Usposobiti za 
pravilno postavitev in reševanje konkretnih problemov s pomočjo statističnih 
metod.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
različnih statističnih metod</p>- 
Sposobnost uporabe matematičnega znanja v inženirski 
praksi.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">J. A. Baglivo. 
2005. Mathematica Laboratories or Mathematical Statistics: emphasizing 
simulation and</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">computer intensive 
methods, ASA-SIAM.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;R. Jamnik. 
1995. Verjetnostni račun in statistika. Ljubljana, DMFA – 
založništvo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;D. C. 
Montgomery, G. C. Runger. 2007. Applied Statistics and Probability for 
Engineers. John Wiley &amp; Sons.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">G. Turk. 2012. 
Verjetnostni račun in statistika. Ljubljana, UL FGG.</p>K.
 Siegrist. 1997-2011. Virtual Laboratories in Probability and Statistics.
 Dostopno na: <a href="http://www.math.uah.edu/stat/">http://www.math.uah.edu/stat/</a>.


Naziv: Geotehnika nizkih gradenj - B II - NG, GR (8 KT)
KrajsiNaziv: B II NG GR Geo
NazivANG: Geotechnics of Infrastructural Facilities
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Metode izboljšanja 
tal (preobremenitev, radialna konsolidacija, dinamična komprimacija, gruščnati 
koli, injektiranje, jet grouting, metode površinskega in globinskega mešanja z 
anorganskimi in organskimi vezivi); strujanje podzemne vode skozi zasičena 
izotropna in anizotropna tla, vzgon, kritični hidravlični gradient, hidravlične 
porušitve (hidravlični lom tal, notranja erozija, piping); zemeljske pregrade: 
strujanje vode skozi pregrado, ukrepi za zmanjšanje neugodnih posledic, 
načrtovanje filtrov, stabilnost zemeljskih pregrad v statičnih pogojih in v 
slučaju potresne obtežbe; likvifakcija tal; raba geosintetikov za tesnjenje, 
filtriranje, ločevanje in armiranje; analiza in upravljanje z geotehnično 
pogojenimi tveganji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje</p>Račun
 učinka izboljšave tal z vertikalnimi drenažami, gruščnatimi koli, preobtežbo
 (peš in z uporabo računalniških orodij); analiza strujanja vode skozi in pod
 zemeljsko pregrado; stabilnostna analiza prečnega prereza zemeljske pregrade v
 statičnih pogojih in pogojih delovanja seizmičnih vplivov; analiza likvifakcije
 tal na osnovi rezultatov terenskih in laboratorijskih preiskav tal; 
dimenzioniranje mineralnih filtrov v pregradi; dimenzioniranje in izbira
 geosintetikov za namen ločevanja, filtracije, tesnjenja; analiza in načrt
 armirane brežine; izdelava kataloga tveganj in analize tveganja za izbran
 geotehnični projekt

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati metode 
izboljšanja tal, njihove dobre strani in omejitve v posameznih pogojih tal in 
predvidene vrste gradnje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Spoznati 
zakonitosti strujanja podzemne vode in precejanje skozi zemeljske pregrade ter 
potencialne probleme, ki iz tega izhajajo ter možne rešitve</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Seznaniti 
študenta z vplivi potresa na tla in geotehnične objekte (vpliv na stabilnost in 
likvifakcijo)</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Predstaviti 
možnost uporabe geosintetičnih materialov v geotehničnem 
inženirstvu</p>- 
Predstaviti geotehnično pogojena tveganja in preproste možnosti analize in
 upravljanja s tveganji     

Literatura:
﻿




SIST EN1997-1:2005 Evrokod 7-1: Geotehnično projektiranje - 1. del Splošna 
 pravila. SIST EN1997-2:2007 Evrokod 7-2: Geotehnično projektiranje - 2. del 
 Preiskovanje in preskušanje tal. Vaniček I, Vaniček M. 2008. Earth Structures 
in  Transport, Water and Environmental Engineering, Springer, 637 str. Moseley, 
 M.P., Kirsch, K. 2006. Ground improvement, Taylor &amp; Francis, London, 432 p. 
Recommendations for Design and Analysis of Earth Structures using Geosynthetic 
 Reinforcement EBGEO, Ernst &amp; Sohn, DGGT, 2011. Nonveiller, E. 1983. Nasute 
 brane, projektiranje i građenje, Školska knjiga Zagreb. Clayton, C.R.I. 2001. 
 Managing geotechnical risk, Thomas Thelford. Elektronski viri: Učno gradivo v 
 spletni učilnici UL FGG.            
          
            
         
           
           
           
          
          
    


Naziv: Športna vzgoja - skupni izbirni predmet (4 KT)
KrajsiNaziv: B I ŠV
NazivANG: Physical Education
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: brez letnika
StKrTock: 4
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p>Predavanja<br>Splošni teoretični del vsebuje  predavanja, ki so skupna 
vsem športnim programom in se izvajajo skupno za vse  študente (osnove delovanja 
človekovega telesa, njegovega gibalnega, srčno  žilnega in dihalnega sistema, 
psihomotorične in funkcionalne sposobnosti,  športno-gibalna aktivnost kot 
preventivna in kurativna dejavnost za ohranjanje  in utrjevanje zdravja, osnove 
zdravega prehranjevanja in regulacije telesne teže  ter drugih medicinskih 
vidikov športa, metode preverjanja in ugotavljanja stanja  psihomotoričnih in 
funkcionalnih sposobnosti).Specialni teoretični del je vezan na 
izbrano športno panogo (posebnosti športne panoge, njen vpliv na človeka, 
tehnika, taktika in pravila, osnove telesne in tehnično taktične priprave) in se 
izvaja skozi praktične vaje.    
             
        
        
         
          
          
   &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;</p><p>Praktične vaje<br>Študent izbira med 
ponujenimi  športnimi panogami. Za vsako panogo se izvaja programučenja, izpopolnjevanja znanja in 
osnovnega treniranja.Poleg izbrane športne panoge bo 
študent moral opraviti 5 vodenih enodnevnih ali večdnevnih športnih aktivnosti v 
naravi, ter preizkus motoričnih in funkcionalnih sposobnosti.    
        </p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p>Cilji<br>-  Odpravljanje in preprečevanje posledic 
pomanjkanja gibanja oz. skrb za  izboljšanje psihofizičnih sposobnosti, krepitev 
zdravja in ustvarjalno izrabo  prostega časa.<br>- 
Ozaveščanje o vrednotah športa in preko tega vplivanje na oblikovanje pozitivnih 
stališčdošportain
navajanje nazdravnačinživljenja<br>- 
Izpopolnjevanjeznanjavizbrani športnihpanogah<br>- 
Oblikovanjetrajnegaaktivnegaodnosadošportakot kompenzacijskedejavnostikštudijuin 
delu<br> 
         
        
 </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">Kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">- 
Oblikovanjetrajnegapozitivnegaodnosado 
športnedejavnostiintrajne skrbizaohranjanjezdravja in 
delovnihsposobnosti,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">- 
Racionalnovgrajevanješportavnačinživljenja,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">- 
Sposobnost samostojne skrbizazdravnačinživljenjaskozišportno-gibalnoaktivnost,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">- 
Pripravljenostinsposobnostsamostojnegavključevanjav 
organizirane alineorganiziraneoblikešportnegaudejstvovanjavnovihštudijskihalidelovnihokoljih,</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 37.9pt; mso-pagination: none;">- 
Promocijain 
uveljavljanjefakulteteinuniverze..</p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Škof, B. 2012. 
Does  physical activity at a young age really mean a healthier adulthood and old 
age?  Annales kinesiologiae, ISSN 2232-2620, 2012, vol. 3, no. 2, str. 149-166. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Škof, B. 2010. Spravimo se v gibanje - za zdravje in &nbsp;srečo 
gre: kako do boljše telesne zmogljivosti slovenske mladine? Ljubljana, Fakulteta 
za šport UL, Inštitut za šport, 253 str.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Škof, B. et at., 2007. Šport po meri otroka in mladostnika. 
Ljubljana, Fakulteta za šport UL, Inštitut za šport, 445 
str.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Berčič, H. et at. 2007. Šport v obdobju zrelosti. Fakulteta za  šport 
UL, Inštitut za šport, 240 str.<br>Škof, 
B., Zabukovec V., Boben, D., Cecič Erpič S., 2005. Pedagoško-sociološki 
vidiki športne vzgoje. Ljubljana,  Fakulteta za šport UL, Inštitut za kineziologijo, 
237 str. 
        </p>


Naziv: Zasnova gradbenih konstrukcij - BII - Gradb. (3 KT)
KrajsiNaziv: ZGK BII GR GK
NazivANG: Conceptual design of building and civil engineering structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja 
izhajajo iz teze, da je ključna naloga konstrukterja pokriti prostor oziroma 
premostiti razpon. Uspešnost rešitve te naloge (povečanje možnega razpona ob 
sočasni optimizaciji tehnološke rešitve in stroškov) temelji na razumevanju 
prenosa notranjih sil v konstrukcijah in poznavanju prednosti različnih 
materialov in tehnoloških rešitev.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zgornja teza bo 
najprej ilustrirana z (zgodovinskim) razvojem konstrukcijskih sistemov stavb in 
mostov, kjer bodo na konkretnih primerih prikazani ključne faze v napredku 
konstrukterstva in ilustrirane značilne uporabe različnih materialov in 
tehnologij. Sistematično bodo pokazane možnosti izbire konstrukcijskih sistemov 
stavb in mostov. Podana bodo okvirna navodila, v katerih primerih je možno in 
smiselno uporabljati posamezne sisteme. Pri tem bodo upoštevane specifike 
posameznih materialov (betona, prednapetega betona, jekla, sovprežnih rešitev 
jeklo/beton, lesa in zidanih izvedb. Ponovitev in razširitev znanj o določanju 
vplivov na konstrukcije. Podane bodo metode določitve začetnih dimenzij. 
Optimizacija prenosa obremenitev v temeljna tla. Sistemi in področja uporabnosti 
različnih rešitev plitkega in globokega temeljenja. Delovanje konstrukcije kot 
celote pri rednih in izrednih (eksplozija,požar, potres) vplivih. Pomen 
duktilnosti in robustnosti. Zasnova stavb na potresnih območjih. Principi in 
postopki načrtovanja nosilnosti, zagotavljanja duktilnosti in konstruiranja 
potresno odpornih stavb. V vseh predavanjih bo narejena povezava na relevantne 
zahteve za zasnovo konstrukcij v sistemu standardov Evrokod.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>Izbira
 začetnih dimenzij. Poda(jo) se skica(e) objekta(ov) z že določenim
 konstrukcijskim sistemom in razponi na določeni lokaciji. Uporabljeni so
 različni materiali. Potrebno je oceniti velikost vplivov in argumentirano
 predlagati začetne dimenzije elementov konstrukcije (vključno s temelji).
 Idejna zasnova objekta, ne da bi bila definirana konstrukcijska rešitev in
 predpisan material. Študent/ka si zamisli več možnih konstrukcijskih sistemov
 iz primernega materiala in izbere začetne dimenzije. Z analizo prednosti in
 pomanjkljivosti, ki je podprta z rezultati preprostega računskega modela (lahko
 tudi eksperimenta), argumentira svojo izbiro in napiše 
poročilo.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ključna naloga 
konstrukterja je čim bolj optimalno pokriti prostor oziroma premostiti razpon. 
Pri tem mora upoštevati različne vidike uporabe konstrukcije. Po izkušnjah vemo, 
da tega študent/ka, ki je do sedaj obravnaval/a le posamezne elemente iz vnaprej 
izbranih materialov in znanih dimenzij, ne zna. Cilj predmeta je torej naučiti 
študenta/ko, da razume prenos vplivov preko celotne konstrukcije v temeljna tla 
ter sam/a izbere problemu ustrezen konstrukcijski sistem iz primernega 
materiala.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
izbire in ocena ustreznosti primernega konstrukcijskega sistema (vključno s 
temelji) ter materiala ob podanih funkcionalnih zahtevah in lokaciji 
objekta.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Identifikacija 
kritičnih vplivov in kombinacij</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">vplivov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Upoštevaje 
posebnih zahtev pri zasnovi potresno odpornih objektov.</p>- 
Sposobnost izbire začetnih dimenzij. 
   

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Evropski standardi 
za projektiranje konstrukcij SIST-EN 1990–1998.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Priročnik za 
projektiranje gradbenih konstrukcij po Evrokod standardih (ur. D. Beg in A. 
Pogačnik). 2009. IZS.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošne tehnične 
specifikacije za cestne premostitvene objekte (mostove). 2005. RS, Ministrstvo 
za promet in zveze.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Slak T., Kilar V. 
2005. Potresno odporna gradnja in zasnova konstrukcij varhitekturi. Ljubljana, 
UL FA.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Earthquake 
Engineering Slide Information System), IKPIR FGG, CD.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
www.ikpir.fgg.unilj.si/easypbl</p>M.
 Fischinger et.al.: Zasnova gradbenih konstrukcij - 
skripta.


Naziv: Interdisciplinarni seminar računalniško podprtega projektiranja konstrukcij - B II - Grad (10 KT)
KrajsiNaziv: B II GR ISR
NazivANG: Interdisciplinary seminar on computer aided design of structures
VrstaStudija: B II - Gradbeništvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Gradbenik izdela 
seminarsko nalogo v sodelovanju z arhitektom.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja 
potekajo v dveh delih – pred začetkom izdelave projektnih nalog ter sproti med 
izdelavo nalog glede na specifične potrebe in želje študentov ter posebnosti 
vsakoletnega izbora obravnavanih objektov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošna uvodna 
predavanja obravnavajo:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Specifične 
aplikacije znanj, pridobljenih pri predmetih Zasnova konstrukcij in 
Informacijska tehnologija, za reševanje konkretne naloge</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Dopolnjeno je 
znanje iz področja metod geotehničnega projektiranja plitvega in globokega 
temeljenja ter zemeljskih del</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Predstavljene so 
napredne metode analize in konstruiranja, ki so nadgradnja do sedaj pridobljenih 
znanj na področju konstrukterstva.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Predstavljene so 
teoretične osnove za priporočeno programsko opremo ter napredne</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">funkcije v 
programih za projektiranje.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podrobneje so 
razloženi principi projektiranja potresno odpornih stavb.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podrobneje so 
obdelane relevantne zahteve v sistemu standardov Evrokod, še zlasti tiste, ki se 
posebej nanašajo na izbrane objekte.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Z vmesnimi 
predstavitvami delnih rezultatov za posamezne naloge se vsi študentje seznanijo 
z rešitvami celotnega spektra objektov, ki so obravnavani v posameznem 
letu.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Sprotna predavanja 
se organizirajo kot nadgradnja individualnih konzultacij. Sistematično se 
obdelajo posamezni zanimivi problemi, ki se pojavijo pri reševanju individualnih 
nalog ter se predstavijo vsem študentom.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar in 
laboratorijske vaje</p>Arhitekt
 predstavi idejno zasnovo objekta. V diskusiji z arhitektom gradbenik predlaga
 vsaj dve možni konstrukcijski rešitvi. Na podlagi preprostejših računskih
 modelov in analiz poda argumente za dokončno izbiro enega konstrukcijskega
 sistema. Ta se podrobneje obdela. Izdela se projekt vključno z izvedbenimi
 načrti najpomembnejših elementov. Na koncu se pripravi vizualizacija objekta,
 ki se uporabi na javni predstavitvi projekta, ki je obenem zaključni izpit. 
Študenta sodelujeta na daljavo s pomočjo ustreznih IT orodij, ki omogočajo
 projektiranje na daljavo. Ves razvoj projektne dokumentacije arhivirata s
 pomočjo informacijsko podprtih postopkov.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilj predmeta je 
naučiti kako projektirati kompleksno realno konstrukcijo iz poljubnega materiala 
v sodelovanju s partnerjem druge stroke ter ob upoštevanju principov in 
postopkov računalniško integrirane graditve.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Poznavanje 
postopkov projektiranja in ustreznih standardov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Razumevanje 
mehanizmov prenosa obtežbe preko konstrukcijskih sklopov v temeljna tla in 
principov zagotavljanja potresne odpornosti konstrukcij stavb in 
mostov.</p>- 
Sposobnost uporabe računskih metod in programske opreme za projektiranje
 kompleksnih nosilnih konstrukcij stavb in mostov ter njihovih temeljev in
 sodobnih IT podprtih orodij v projektiranju, komunikaciji na daljavo in
 vizualizaciji objektov.  

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Literatura, ki se 
poišče sproti v zvezi s konkretno nalogo.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Evropski standardi 
za projektiranje konstrukcij SIST- EN 1990 – 1998.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">FAJFAR, Peter, 
FISCHINGER, Matej, BEG, Darko. 2009. Evrokod 8 : projektiranje potresno odpornih 
konstrukcij. V: BEG, Darko (ur.), POGAČNIK, Andrej (ur.). Priročnik za 
projektiranje gradbenih konstrukcij po evrokod standardih. Ljubljana, Inženirska 
zbornica Slovenije, str. 8.1-8.241</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">EASY (earthquake 
engineering slide information system), ikpirfgg, CD.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Dostopno na: 
<a href="http://www.ikpir.fgg.uni-lj.si/easypbl">www.ikpir.fgg.uni-lj.si/easypbl</a> .</p>Projektni 
študij gradbeništva in arhitekture s pomočjo
 www:http://itc.fgg.uni-lj.si/projects/pbl/ .


Naziv: Matematika I - B
KrajsiNaziv: MA I BA
NazivANG: Mathematics I
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Množice in preslikave: operacije z množicami, definicijsko območje, zaloga vrednosti, enakost preslikav, kompozitum, graf, injektivnost, surjektivnost, bijektivnost, inverzna preslikava. Naravna, realna in kompleksna števila: princip popolne indukcije, natančna spodnja in natančna zgornja meja (inf in sup), absolutna vrednost, kompleksna števila: geometrijska predstavitev, računske operacije, polarni zapis, de Moivreova formula, osnovni izrek algebre. Geometrijski vektorji: vsota, produkt s skalarjem, linearna kombinacija, linearna neodvisnost, baza, skalarni produkt, vektorski produkt, mešani produkt, analitična geometrija v prostoru. Številska zaporedja in vrste: omejenost in konvergenca, Cauchyjev kriterij, limita, računska pravila, konvergenca številske vrste, geometrijska in harmonična vrsta, konvergenčni kriteriji. Limita in zveznost funkcije realne spremenljivke: limita funkcije v dani točki, računska pravila, posplošene limite, asimptota, zveznost funkcije, lastnosti zveznih funkcij na zaprtem omejenem intervalu. Odvedljivost funkcije realne spremenljivke: definicija odvoda, tangenta na graf funkcije, računska pravila, Rolleov in Lagrangeov izrek, stacionarne točke in lokalni ekstremi, globalni ekstrem na zaprtem intervalu, lHospitalovo pravilo, višji odvodi, Taylorjeva formula, diferencial, konkavnost, konveksnost, prevoj, risanje grafov funkcije. Matrike: matrične operacije, inverzna matrika, matrični zapis sistema linearnih enačb, struktura rešitev, Gaussova metoda eliminacije, 
matrične enačbe, determinante, lastne vrednosti in lastni vektorji, 
karakteristični polinom, diagonalizacija. Integral funkcije realne 
spremenljivke: določen integral, Riemannova vsota, integrabilnost, lastnosti, 
Newton-Leibnizov izrek, primitivna funkcija, nedoločen integral, uvedba nove 
spremenljivke, integracija po delih (per partes), posplošeni (izlimitirani) 
integral, uporaba določenega integrala. Potenčne vrste: konvergenčni polmer, 
odvajanje, integriranje.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
podati osnovna znanja, na katerih lahko grade strokovni 
predmeti,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
zagotoviti obvladovanje osnovnih računskih veščin, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
omogočiti 
razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo strokovni 
predmeti.<br><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
sposobnost abstraktne formulacije konkretnih problemov, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;">-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
krepiti smisel za 
sistematičnost, jasnost in preciznost formulacij,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;">-&nbsp; razvijanje  matematičnega mišljenja - 
sklepanje od splošnega k posebnemu in  obratno      
</p>

Literatura:
Foerster, G.O. 1984. Analysis 1 Vieweg 
Studium.<br>Kolar, M.B. 1996. Zgrablić, Več kot nobena, a manj kot ... rešena 
naloga iz LA. Ljubljana. Pedagoška fakulteta.<br>Lampret, V. 2012. Matematika 1 
- prvi del: Preslikave, števila in vektorski prostori. Ljubljana, UL 
FGG.<br>Leon, S. J. 2006. Linear Algebra With Applications, Prentice Hall, 
Pearson International Edition.<br>Mizori-Oblak, P. 1987. Matematika za študente 
tehnike in naravoslovja I. Ljubljana, UL FS.<br>Vidav, I. 1973. Višja matematika 
I, II. Ljubljana. DMFA Slovenije.<br>


Naziv: Od ideje do gradbenega objekta B - GR UNI
KrajsiNaziv: OGO-B
NazivANG: From idea to building structure
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: izbirni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Predavanja</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Zgodovina in pomen gradbeništva za družbeni in 
gospodarski razvoj, vpliv  gradbenih posegov na naravno in urbano okolje</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Osnovni pojmi v gradbeništvu, klasifikacija dejavnosti, 
klasifikacija gradbenih  objektov</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Gradbeništvo kot interdisciplinarna gospodarska panoga 
(sodelovanje drugih strok  pri investicijskih projektih), vloga in organizacija 
inženirske zbornice</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-Zakonodajni okviri umeščanja v prostor in graditve</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Potek in vodenje investicijskega projekta (definiranje 
ciljev projekta, faze,  udeleženci)</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Posebnost gradbene industrije: projektiranje in izvedba 
unikatnih produktov –  prototipov</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Umeščanje  v prostor</p>- 
Vplivi  lokacije (vsak projekt je unikaten z 
vidika namembnosti, tal, hidroloških,  prostorskih in klimatskih  pogojev, prometnih povezav, 
lokalne zakonodaje …)
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Načini 
dela za zagotavljanje kakovosti in obvladovanje tveganj v investicijskem 
projektu (predstavitev zakonsko predpisanih zahtev in zahtev stroke, ki 
zagotavljajo varnost in kakovost gradbenega objekta, predstavitev vrst tveganj, 
njihovih posledic ter možnih ukrepov za mitigacijo –revidiranje, nadzor, kontrola kakovosti 
materialov&nbsp;…)</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Pomen  odločitev (gospodarskih, prostorskih) 
v začetnih fazah investicijskega projekta,  vpliv teh odločitev na nadaljevanje 
/ izvedbo investicijskega projekta  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Gradbeni materiali: pregled, proizvodnja, 
kontrola kakovosti, certificiranje  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Energetska bilanca stavb, skrb za zdravo 
bivalno okolje, gradbeništvo in  ekologija (življenjski cikel stavb, ogljični 
odtis …) </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Osnove načrtovanja in gradnje prometne in 
komunalne infrastrukture: umeščanje v  prostor in gradnja, interakcije objekt – 
infrastruktura – prostor – človek  </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Pregled tehnologije gradnje stavb in 
inženirskih objektov </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Gradbeništvo in naravne nesreče (Varstvo 
pred poplavami in urejanje vodotokov,  potresi, plazenje tal) 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Informacijske tehnologije v gradbeništvu, 
inženirska komunikacija (baze  prostorskihpodatkov,  GIS, geodetske podlage, gradbeninačrti)</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Gospodarjenje z nepremičninami in njihovo 
vrednotenje</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Vaje:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Razumevanje prostorskih aktov: Državni prostorski načrt, 
Občinski podrobni  prostorski načrt</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Baze prostorskih podatkov: kataster, GIS …</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Sestavni deli projektne dokumentacije</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">-  Razumevanje gradbenih načrtov</p>- 
Analiza tveganj 

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilj</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent spozna 
osnovne pojme gradbeništva, zakonodajne okvire  umeščanja objektov v prostor in 
graditve objektov in značilnosti gradbenega  projektiranja in same gradnje v 
kontekstu realizacije investicijskega projekta.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">        
          
         
<br></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobnost komuniciranja s strokovnjaki tehničnih strok pri 
investicijskih projektih. </p>- 
Poznavanje značilnosti in razumevanje procesa načrtovanja in graditve objektov 
ter naravnih, okoljskih in družbenih omejitev, ki nastopajo pri načrtovanju in 
izvedbi. 

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Posamezna  
poglavja  iz: </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Gosar, L. 2013. Steinman, F.: Osnove gradbeništva, Univerza v 
Ljubljani, 101 str. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Humar, G. 2000. Slovenski mostovi 1. del, Pontis Ljubljana, 112 
str. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Humar, G. 2002. Slovenski mostovi 2. del, Pontis Ljubljana, 112 
str. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Humar, G. 2004. Predori: iskanje svetlobe, Pontis Ljubljana, 136 
str. </p>70  wonders of the modern world. 1998. 
Readers digest, 160 str. 
          


Naziv: Osnove prostorske sociologije - B II - VOI
KrajsiNaziv: OPS
NazivANG: Basics of Spatial Sociology
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
V okviru predmeta bodo obdelane naslednje 
tematike:<BR>Osnovna konceptualno terminološka vprašanja povezana z področjem 
prostorske sociologije;<BR>Načini družbene konstrukcije prostora;<BR>Dinamika 
prostorskih sprememb in nastajanje novih prostorskih identitet;<BR>Spremembe 
vrednot v »post/modernih« dr.<BR>Novi prostorski trendi, suburbanizacija, 
dezurbanizacija, nova »kolonizacija« podeželja ipd.<BR>Nekatere posebnosti 
slovenskega in mednarodnega prostorskega razvoja<BR>Družbeni učinki posegov v 
prostor <BR>Problemi legitimizacije posegov v prostor<BR>Participativno, 
komunikativno delovanje pri urejanju prostora in posegih v okolje, deliberativne 
procedure odločanja o prostoru<BR>Vloga in pomen javnomnenjskih presoj, kritika 
javnomnenjskih konstrukcij prostora<BR>Legitimizacija principov Aarhuške 
konvencije in drugih institucionaliziranih postopkov pri posegih v okolje in 
prostor<BR>Analiza konkretnih primerov reševanja prostorskih 
konfliktov.<BR>

Namen:
﻿




- Razumevanje inkrementalističnih sprememb v 
dojemanju grajenega okolja postmodernih družb.<BR>- Razumevanje novih družbenih 
trendov in njihovih vplivov na razvoj mest, regij in podeželja in obratno.<BR>- 
Razvoj analitičnih, participativnih in komunikacijskih sposobnosti.<BR>- 
Razumevanje deliberativnih procesov v prostorskem načrtovanju.<BR>- Priprava na 
interdisciplinarno delo v prostorskem načrtovanju.<BR>        
           
             
        
               
           
           
       
     

Literatura:
 
Uršič, Matjaž; Hočevar, Marjan (2007). Protiurbanost 
kot način življenja. Fakulteta za družbene vede (Knjižna zbirka OST), 
Ljubljana<BR>Kos, D. 2002. Praktična sociologija za načrtovalce in urejevalce 
prostora. Ljubljana, FDV.<BR>Hočevar, Marjan (2000): Novi urbani trendi. 
Prizorišča v mestih - omrežja med mesti. Ljubljana, FDV.<BR>Healey, P. (1997). 
Collaborative Planning: Shaping Places in Fragmented Societies. Macmillan 
Press.<BR>Forester, J. (1999). The Deliberative Practitioner: Encouraging 
Participatory Planning Processes. MIT Press.<BR>


Naziv: Temelji prostorskega načrtovanja B-VOI
KrajsiNaziv: TPN 1
NazivANG: Fundamentals of spatial planning
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 3. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Osnovni pojmi s področja prostorskega 
načrtovanja, iskanje literature in virov s pomočjo svetovnega spleta in v 
knjižnicah, spoznavanje kartografskih podlag in načrtov, podatkovne zbirke&nbsp; 
in njihova dostopnost, zakonodajni okvir prostorskega načrtovanja in 
vključevanje javnosti v prostorsko načrtovanje, prostor kot razvojni potencial, 
omejitve v prostoru, spoznavanje osnovnih načrtovalskih orodij. V drugem delu 
sledi obravnavanje razvoja in razmeščanja dejavnosti v prostoru s poudarkom na 
ustvarjenih danostih prostora, obravnavi prebivalstva (demografije), sistema 
poselitve, prometa in ostale javne gospodarske infrastrukture, krajine (zelenih 
sistemov). V zaključku sledi še sinteza v prostorskem načrtovanju.                                                                                      </p>
<p>Seminar</p><p>Seminarske naloge za poglabljanje 
vsebin    </p><p>predavanj z vsebinsko navezavo na 
vaje.     </p><p>Vaje</p><p>Opredelitev pojmov prostor in 
prostorsko načrtovanje, spoznavanje geodetskih podlag in različnih podatkovnih 
evidenc, spoznavanje različnih vrst rabe prostora ( dejanska, planska, namenska, 
katastrska, GERK), spoznavanje Zakona o načrtovanju prostora (sistem planiranja, 
OPN, UN), pravilnika o pripravi OPN, uporaba barv v prostorskem načrtovanju, 
spoznavanje sprejetih prostorskih dokumentov na vseh ravneh prostorskega 
načrtovanja ter sektorskih omejitve v prostoru (varovalni pasovi in varstveni 
režimi), prostorske analize na izbranem naselju ( promet, zelene površine, 
grajene, strukture, morfološka, vizualna analiza, analiza omejitev v prostoru, 
analiza dejanske in planske rabe prostora ipd.) ter sinteza in predlog ureditve 
izbranega naselja.                                                                                            </p>
<p>&nbsp;</p><p>Terensko delo </p><p>Terenski ogled obravnavanega območja 
za namen izdelave prostorskih analiz in predloga razvoja 
poselitve.            </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 15.0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Podati 
celovito informacijo o pomenu in vsebini prostorskega načrtovanja na vseh 
ravneh,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati 
in razumeti vsebino, metodološke pristope in načine prostorskega načrtovanja 
tako za podeželski kot urbani prostor,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati 
nujnost usklajevanja med različnimi sektorskimi programi in 
izhodišči,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznavanje 
interdisciplinarnega in integralnega pristopa prostorskega 
načrtovanja,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
usposobiti 
študente za izbor ustreznih podatkov za obravnavani prostorski problem in 
njihovo pridobitev z različnih institucij,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati 
različnost pridobljenih podatkov ter njivo ustrezno uporabo na različnih 
ravneh,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pokazati 
pomen in vlogo prostorskega načrtovanja s pomočjo dela na 
terenu,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
navajati 
študente na samostojno delo.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 15.0pt;"><b 
style="mso-bidi-font-weight: normal;"></b></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 15.0pt;">Pridobljene 
kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pozna 
in razume sistem prostorskega načrtovanja predvsem na lokalni in državni 
ravni,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pozna 
in razume metodološke pristope prostorskega načrtovanja,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pozna 
in razume nujnost usklajevanja med sektorskimi programi in 
podatki,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pozna 
in razume različne vsebine prostorskega načrtovanja (načrtovanje prometa, 
poselitve, turizma, rekreacije, industrije, itd),</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pozna 
in razume interdisciplinarni in integralni pristop prostorskega 
načrtovanja,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
je 
sposoben izbrati in pridobiti ustrezne podatke za obravnavani prostorski problem 
z različnih institucij,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; tab-stops: 9.9pt; mso-layout-grid-align: none;"  >pozna 
in razume pomen terenskega dela ter terensko vedenje o prostoru prenesti v 
delavni proces.</p>

Literatura:
<p>Simoneti, M., Zavodnik Lamovšek, A. 2010. Prostor za   
vsakdanjo rabo. Ljubljana, MOP.</p><p>Pogačnik, A. 1999. Urbanistično planiranje. Ljubljana, UL FGG.</p><p>Zavodnik Lamovšek, A., Fikfak, A., Barbič, A. (ur.) 2010. Podeželje na preizkušnji, Ljubljana, UL FGG.</p><p>Štravs, L. (ur.) 2011. Urejanje prostora na občinski ravni. Uradni list RS, Ljubljana.</p><p>Klosterman, R.E. 2001. Urban Planning: Methods and Tehnologies, Elsevier Science Ltd.</p>


Naziv: Uvod v pravo - B - GIG UNI
KrajsiNaziv: UP
NazivANG: Introduction to law
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
	Država: pojem države, zasnova državne oblasti v Republiki 
  Sloveniji (poglavitni ustavni organi), organizacija izvršilne veje oblasti 
  (ministrstva, organi v sestavi ministrstev, upravne enote in njihove 
  organizacijske enote, javno pooblastilo, javne službe), lokalna samouprava, 
  temeljni pravni postopki (ustavodajni, zakonodajni postopek, sodni postopki, 
  upravni postopek).<br>Pravna država: razvoj in pojem (s poudarkom na prvinah 
  pravne države v slovenskem pravnem redu), pomen spoštovanja postopkovnih 
  zahtev v upravnih in sodnih postopkih.<br>Pojem prava: pravno pravilo in 
  pravno načelo; pravica, dolžnost in dolžnostno upravičenje; zloraba 
  pravice.<br>Sistemizacija prava: notranje in mednarodno pravo. pravo EU 
  (temeljna načela prava EU, veljavnost v RS), javno in zasebno pravo; pravo 
  (urejanja) okolja med javnim in zasebnim pravom, temeljne pravne panoge 
  (okvirna predstavitev temeljnih značilnosti).<br>Hierarhija pravnih aktov: 
  vrste (notranjih) pravnih aktov in njihova medsebojna razmerja (s poudarkom na 
  predpisih, ki se nanašajo na urejanje okolja): ustava, podzakonski akti, akti 
  lokalnih skupnosti; vsebinska in postopkovna skladnost pravnih aktov, položaj 
  mednarodnih pogodb v slovenskem pravnem redu, položaj sekundarnih pravnih 
  virov prava EU v slovenskem pravnem redu: uredbe, direktive, sklepi, 
  priporočila in mnenja. <br>Temeljni pravni viri (slovenskega prava): ustava in 
  zakon, podzakonski akti in legalitetno načelo, uporaba pravnih virov v 
  upravnih postopkih.<br>Razlaga pravnih aktov: metode razlage in razlagalni 
  argumenti, pravne praznine, posebnosti razlage v javnem in zasebnem 
  pravu.<br>Odprta javna uprava: dostop do informacij javnega značaja, 
  sodelovanje javnosti pri pripravi predpisov, analiza učinkov predpisov 
  (RIA).<br>Upravna odločba in sklep: vrste upravnih odločb: deklarativne in 
  konstitutivne odločbe, pozitivna in negativna odločba, odločba, izdana po 
  uradni dolžnosti, in odločba, izdana na zahtevo stranke, sestavine upravne 
  odločbe, sklepi.<br>Oris upravnega procesnega prava: temeljna načela upravnega 
  procesnega prava, zastopanje stranke, vabljenje stranke, vročanje, vzdrževanje 
  reda, postopek sprejemanja upravnih odločb, vrste upravnih postopkov 
  (ugotovitveni postopek, skrajšani ugotovitveni postopek, poseben ugotovitveni 
  postopek), dokazovanje, odločanje po prostem preudarku.<br>Pritožbeni 
  postopek: razlogi za pritožbo, odločanje pritožbenega organa.<br>Upravni spor: 
  pojem, predmet upravnega spora in pooblastila sodišča, postopek in 
  odločanje.

Namen:
<p> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p>Predmet študentom omogoča temeljno razumevanje prava, slovenskega 
pravnega sistema in slovenske državne ureditve ter jim ponudi temeljna znanja s 
področja upravnega in upravnega procesnega prava.       
             
        </p>
<p>Predmet je zasnovan v dveh sklopih. V prvem se bodo študenti 
seznanili s temeljnimi prvinami sodobnih držav, pravnih sistemov ter z 
najpomembnejšimi pravnimi pojmi, institucijami in panogami, s katerimi se bodo 
srečevali pri svojem delu.           
            
            
     </p>
<p><br></p>
<p>V drugem bodo pridobili osnoven pregled nad </p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;" 
 >upravnim pravom, zlasti upravnim procesnim pravom. Študenti se 
  bodo seznanili z vrstami upravnih odločb, temeljnimi načeli upravnega postopka 
  in spoznali postopek odločanja upravnih organov.</p>
<p>Kompetence:</p>
<p>Študent 
bo v okviru tega predmeta pridobil temeljne veščine (na osnovni ravni), ki jih 
bo potreboval za iskanje in razumevanje zakonodaje, njeno uporabo ter sposobnost 
oblikovanje enostavnih upravnih odločb</p>
<p><br></p>           
           
          
         
            
           
          
    

Literatura:
<p>&nbsp; 
            

<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br> 
            
</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Accetto, M.2013. Pravo Evropske 
unije (preglednica), 3. Spremenjena in dopolnjena izdaja. Ljubljana, GV 
Založba.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Androjna, V., Kerševan, E. 2006. 
Upravno procesno pravo – Upravni postopek in upravni spor. Ljubljana, GV 
Založba.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cerar, M., Bohinc, R., Rajgelj, 
B.2006. Temelji prava in pravne ureditve. Ljubljana, GV Založba.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cerar,
 M., Novak, A., Pavčnik, M. 2012. Uvod v pravoznanstvo (2. pregledana,
 spremenjena in dopolnjena izdaja), Ljubljana, Založba Uradni 
list.</p> 
            

<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Matematika III - B I - VOI
KrajsiNaziv: Bi-VOI-1L-MA
NazivANG: Mathematics III
NazivNEM: Mathematik III
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Navadne diferencialne 
enačbe: linearna diferencialna enačba n-tega reda s konstantnimi koeficienti, 
linearni sistemi diferencialnih enačb 1. reda, karakteristični polinom, 
neodvisnost rešitev, matrična rešitev začetnega problema, fazni diagrami v dveh 
dimenzijah, robni problem.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Parcialne diferencialne enačbe: klasifikacija, enačbe matematične 
fizike,&nbsp; linearne enačbe 1. reda, 
metoda karakteristik, nihanje neskončne in končne strune, d'Alembertova rešitev, 
toplotna enačba, Fourierove vrste, začetni in robni 
problem.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Osnove teorije grafov: vozlišča, povezave, izomorfnost, pot, cikel, 
sprehod, drevo, Hamiltonov in Eulerjev cikel, problem najkrajše pot, usmerjeni 
grafi, uteženi grafi, povezanost, vpeta drevesa, ravninski 
grafi.</p>Primeri 
matematičnega modeliranja.

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Nadgraditi pridobljeno matematično znanje, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
omogočiti razumevanje matematičnega aparata, ki ga uporabljajo 
strokovni predmeti, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
usposobiti za pravilno postavitev in </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
numerično reševanje konkretnih 
problemov.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraph" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Sposobnost kritične presoje podatkov in dobljenih računskih 
rezultatov, </p>-&nbsp; sposobnost 
uporabe matematičnega znanja v inženirski praksi. 
 
  

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Gerald, C.F., 
Wheatley, P.O. 1993. Applied Numerical Analysis, Addison-Wesley Publishing 
Company.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Logan, 
J. D.&nbsp;2011, A first course in differential equations, Springer.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Mizori-Oblak, P. 1987. Matematika za študente tehnike in 
naravoslovja II, III. Ljubljana, UL, Fakulteta za strojništvo. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pinchover, Y., 
Rubinstein, J. , 2005, An Introduction to Partial Differential Equations, 
Cambridge University Press.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Vidav, I. 1976. Višja matematika III. Ljubljana, DMFA. 
</p>
<p>Wilson, 
R.J., Watkins, J.J. 1997. Uvod v teorijo grafov. Ljubljana, 
DMFA.</p>


Naziv: Gospodarjenje s sekundarnimi in odpadnimi snovmi - BI - VOI
KrajsiNaziv: GSOS BI
NazivANG: Secondary and Waste Materials Management
VrstaStudija: B - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Zgodovinski pregled gospodarjenja z 
odpadnimi snovmi; okoljske politike; mednarodni sporazumi in zakonodaja; 
lastnosti in značilnosti sekundarnih surovin in odpadkov in klasifikacija 
odpadkov; predelava in obdelava sekundarnih surovin: fizikalno-kemijska 
predelava; biokemična obdelava; toplotna obdelava; MBO mešanih komunalnih 
odpadkov; odlaganje odpadkov na odlagališča; ponovna uporaba nenevarnih odpadkov 
v gradbenih proizvodih; krožno gospodarstvo in vloga inženirja; zahteve za 
inženirske pregrade v odlagališču visokoradioaktivnih odpadkov ter v odlagališču 
nizko in srednje radioaktivnih odpadkov                                                                    </p>
<p>Seminar</p><p>Priprava programskih izhodišč in 
izdelava idejne zasnove in koncepta gospodarjenja s sekundarnimi surovinami ali 
analiza različnih nacionalnih praks gospodarjenja s sekundarnimi surovinami. 
Izhodišča za seminarsko nalogo so štirje usmerjeni sklopi ekskurzij, ki 
praktično predstavijo krožno gospodarstvo ter predelavo, obdelavo in odlaganje 
sekundarnih surovin.                                          </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Spoznati problematiko preprečevanja, nastajanja in gospodarjenja s 
sekundarnimi surovinami, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati procesno integrirano varstvo okolja v izbranih 
gospodarskih panogah in storitvah, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati fizikalno-kemične in biokemične lastnosti sekundarnih 
surovin, relevantnih za njihovo ponovno uporabo, predelavo ali odlaganje, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati najnovejše tehnologije ločevanja, zbiranja, ponovne 
uporabe, predelave in odlaganja komunalnih odpadkov, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pridobiti znanja za načrtovanje objektov za ponovno uporabo, 
predelavo in odstranjevanje sekundarnih in odpadnih snovi, 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
pridobiti znanja za načrtovanje inženirskih pregrad v 
odlagališčih,</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
spoznati politike, zakonodajo in mednarodne 
</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none;"  >sporazume na tem področju.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pridobljene kompetence</p>
<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
Zna načrtovati dolgoročne pristope, postopke in naprave za stalno 
zmanjševanje nastajanja odpadkov, </p>
<p class="MsoListParagraphCxSpLast" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt 9.9pt; text-indent: -9.9pt; tab-stops: 9.9pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-layout-grid-align: none;"  >-&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
samostojno zna postaviti programska izhodišča in izdelati idejno 
zasnovo za koncept gospodarjenja s komunalnimi odpadki, 
</p>-&nbsp; samostojno 
zna izdelati idejno zasnovo inženirskih pregrad v odlagališčih 
odpadkov. 
   

Literatura:
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Williams, P.T. 2005. 
Waste treatment and disposal, 2nd edition. Wiley-Blackwell, 392 p.</p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Letcher, T., Vallero, D. (Editors). 2011. Waste: A Handbook for 
Management. Academic Press, 604 p. </p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >OECD Environmental Performance Reviews: Slovenia 2012, OECD 
Publishing, 2012, 186 p. </p>
<p class="MsoNormal" 
style="margin: 0cm 0cm 0pt; mso-layout-grid-align: none;"  >Kranert, M., Cord-Landwehr, K, (Editors). 2010. Einführung in die 
Abfallwirtschaft, 4. edition, 665 p. </p>Spletna 
stran Ministrstva za kmetisjtvo in okolje – delovno področje odpadki. 
Dostopno 
na: http://www.mko.gov.si/si/delovna_podrocja/odpadki/.


Naziv: Izravnalni račun II - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-GIG-IRII
NazivANG: Adjustment computations II
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Prenos 
  varianc in kovarianc, zakon o prenosu varianc in kovarianc.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Prenos 
  varianc in kovarianc pri posredni in pogojni izravnavi.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Določitev 
  potrebne natančnosti opazovanj.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Splošni 
  model izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Posredna 
  in pogojna izravnava kot posebna primera splošnega modela izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Prenos 
  varianc in kovarianc pri splošnem modelu izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Normalna 
  porazdelitev 2 skupno porazdeljenih slučajnih spremenljivk.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Elipsa 
  pogreškov, elipsoid pogreškov, elipsa zaupanja, elipsoid zaupanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Absolutna 
  in relativna elipsa pogreškov. Vzorčne statistike, vzorčne porazdelitve 
  verjetnosti (t-porazdelitev, hi-kvadrat-porazdelitev).</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Uporabnost 
  testov sredine in variance porazdelitve verjetnosti v geodeziji.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Uporaba 
  statističnih testov v vrednotenju opazovanj in rezultatov izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Predhodna 
  analiza opazovanj.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Števila 
  nadštevilnosti, matrika nadštevilnosti: definicije, pomen, uporaba.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Vrednotenje 
  kakovosti rezultatov izravnave: lokalna, globalna merila 
natančnosti.</p>
<p>Ugotavljanje
 prisotnosti grobih pogreškov v opazovanjih: globalni test modela, data
 snooping, 
tau-test.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>     
          
          
         
          

<p><br></p>

Namen:
<p>Cilji:</p>
<p>Spoznavanje pojmov in naprednih postopkov izravnave opazovanj v 
geodeziji. Razumevanje pristopa k reševanju kompleksnih problemov v geodeziji 
ter kompleksnega vrednotenja pridobljenih rezultatov.         
           
       </p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevanje lastnosti štirih tehnik izravnave, sposobnost izbire 
  ustrezne tehnike izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Vrednotenje ustreznosti rezultatov meritev glede na zastavljene 
  kriterije s pomočjo globalnih in lokalnih meril kakovosti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Celovito obvladovanje kakovosti geodetskih meritev v praktičnih 
  nalogah v geodeziji.</p>
<p>Kompetence:</p>
<p>Poglobljeno poznavanje vsebin in pojmov povezanih z izravnavo 
meritev v geodeziji.        
    </p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevanje in razlikovanje uporabnosti različnih tehnik 
  izravnave po metodi najmanjših kvadratov in poznavanje postopkov za praktično 
  reševanje kompleksnih problemov izravnave z uporabo metode najmanjših 
  kvadratov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Spoznavanje možnosti predhodne analize opazovanj ter priprave 
  podatkov meritev za uporabo v izravnavi, spoznavanje postopkov vrednotenje 
  meritev na osnovi lastnosti matrike nadštevilnosti.</p>
<p>Usposobljenost 
za vrednotenje kakovosti pridobljenih rezultatov na osnovi lokalnih in globalnih 
merili kakovosti, zmožnost reševanja kompleksnih praktičnih problemov s 
celovitim obvladovanjem kakovosti</p>       
  

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1976. Observations 
and least squares. New York, IEP Publishing.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1981. Analysis and 
adjustment of survey measurements, New York, Van Nostrand Reinhold.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Sterle, O. 2013. 
Izravnalni račun, skripta v pripravi. Učno gradivo v spletni učilnici UL 
FGG.</p>
<p>Wolf,
 P.R., Ghilani, C.D. 2006. Adjustment computations, statistics, least squares in
 surveying and GIS.&nbsp; Hoboken, New Jersey, John Wiley &amp; 
Sons.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>     
     
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Fotogrametrija I (5 KT) - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-GIG-FTM
NazivANG: Photogrammetry I
NazivNEM: Photogrammetrie I
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><BR></p><p><BR></p>

  
  <P style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Definicije 
  in osnovna terminologija, zgodovinski razvoj,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>osnove 
  fotografije,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>delovanje 
  in značilnosti slikovnih senzorjev,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>osnove 
  delovanja letalskih snemalnih sistemov,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>slikovni 
  koordinatni sistem, kalibracija in kalibracijsko poročilo fotoaparata, 
  notranja orientacija,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>korekcije 
  slikovnih koordinat,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>ravninske 
  transformacije,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>osnove 
  slikovnega ujemanja,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>postopek 
  izračuna parametrov zunanje orientacije posnetka in stereopara,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>letalsko 
  snemanje v Sloveniji,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>metode 
  in natančnost zajema vektorskih podatkov,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>osnovna 
  načela fotogrametričnega zajema podatkov,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>digitalni 
  modeli reliefa in površja,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0cm; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>izdelava 
  ortofota in popolnega ortofota,</P>
  
  <P style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Garamond",serif; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>državni 
  topografski podatki in projekti – pregled</P><p>osnovna
 načela SfM/MVS fotogrametrije.</p>    
        
        
       
       
<p><BR></p><p>&nbsp;</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;" 
 >Študenti spoznajo osnovne principe obdelave fotogrametričnih 
  podatkov, ki so potrebni za izvajanje enostavnih fotogrametričnih projektov. 
      
               
         </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence: </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;" 
 >Poznavanje fizikalnih in matematičnih osnov fotogrametričnih 
  postopkov.   
         </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;' 
 >Orientacija   
  posnetka in stereopara, </p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
   
  level1 lfo1;' 
 >Osnove   
  fotogrametričnega zajema podatkov, izdelava.    </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Uporaba  ortofota.</p> 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p> 
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

Literatura:
<p> <BR></p>
<P style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Grigillo, D. 2023. Gradiva 
za predmet Fotogrametrija I. Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</P>
<P><BR></P>
<P style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraus K. Photogrammetry, 
Geometry from Images and Laser Scans. Walter de Gruyter, Berlin-New York, 2007 
(ali starejše izdaje 1. zvezka); izbrana poglavja.</P>
<P>Luhmann,
 Thomas, Robson, Stuart, Kyle, Stephen, Boehm, Jan. 2014. Close-range
 photogrammetry and 3D imaging. Berlin: De Gruyter; izbrana 
poglavja.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                 &nbsp;&nbsp;&nbsp;     
            
    </P>
<p><br></p>


Naziv: Geoinformatika I (6 KT) - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-GIG-GEO
NazivANG: Geoinformatics I
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>                                                                                      </p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Predavanja:</b></p>
<p></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">izrazoslovje 
  in literatura, pomen prostorskih (geografskih) podatkov in vloga 
  informacij&nbsp; stvarnem prostoru pri odločanju;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>sistem, 
  informacijski sistem (IS) in prostorski informacijski sistemi (PIS/GIS in 
  LIS);</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>geoinformatika 
  in tehnologija GIS, sestavine, zgodovina in razvoj;&nbsp;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>razvojni 
  modeli IS, sistemsko inženirstvo, strateško planiranje razvoja, UML in 
  geoinformatika;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>modeliranje 
  in podatkovni modeli, koncept stvarnega prostora in časa ter njuna 
  abstrakcija, modeliranje izbranega dela stvarnosti (kartografsko in objektno 
  usmerjeno) v bazah podatkov;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>analogni 
  in digitalni prostorski podatki - viri in značilnosti, vektorske, rastrske 
  grafične baze podatkov,značilnosti časovnih podatkov;&nbsp;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>mednarodna, 
  regionalna in nacionalna standardizacija in vrste standardov, industrijska 
  standardizacija, de facto standardi;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>pomen 
  formalnih in odprtih standardov za področje geoinformatike in pregled 
  standardov za prostorske podatke - ISO/TC 211 in OGC, primeri standardnega 
  metapodatkovnega opisa;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>tehnologija 
  OpenGIS in odprti standardi OGC - spletni servisi OGC, standardi za prenos 
  prostorskih podatkov in GML (Geography Markup Language);</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>objektni 
  katalogi in standardizacija;</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>prostorska 
  informacijska infrastruktura, pomen in vloga, nacionalne in evropske pobude 
  (INSPIRE).</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;"><b style="mso-bidi-font-weight: normal;">Vaje:</b></p>
<p>Na
 izbranem območju obravnave prikazati načine in tehnike od pridobivanja
 prostorskih podatkov, urejanja, do ustrezne analize podatkov in upodobitve
 rezultatov ter njihove interpretacije, hkrati pa doseči razumevanje posameznih
 teoretičnih sklopov in nadalje obravnavanih procesov v prostoru.   
         
          
         
     <br></p>
<p>                                                                              
        </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji:</p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Razumevaje kompleksnosti obravnavanja modelov prostora in 
  prostorskih podatkov. </p>Spoznati 
osnove geoinformatike in tehnik za zajemanje, obdelave, urejanje, analize in 
upodobitev prostorskih podatkov    
          
       

Literatura:
<p><br>      </p>
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Heywood Ian, Cornelius Sarah and 
Carver Steve, 2011. Introduction to GIS, Prentice Hall.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Šumrada Radoš, 2005. Tehbnologija 
GIS. Ljubljana, Univerza v Ljubljani – Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo. 
500 str. ISBN 961-6167-77-4.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Zeiler Michael, 2010, Modeling 
Our World: The Esri Guide to Geodatabase Concepts, Esri press, 2nd. 
ed.</p>
<p>Wilpen 
L. Gorr, Kristen S. Kurland. (2013). GIS Tutorial 1: Basic Workbook10.1 Edition.
 Esri Press, 4th ed.</p> 
           

<p><br></p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Precizna klasična geodetska izmera (9 KT) - B - GIG - UNI
KrajsiNaziv: B-GIG-PKG
NazivANG: Precise Classical Geodetic Measurements
VrstaStudija: B - Geodezija in geoinformatika (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 9
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Geodetske 
  točke – precizna stabilizacija in geodetske mreže – precizne terestrične 
  mreže, klasične terestrične geodetske merske metode in sodobni terestrični 
  geodetski instrumenti,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>model 
  posredne izravnave, ocena natančnosti merjenih in iskanih količin v 
  horizontalnih in višinskih terestričnih geodetskih mrežah,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>projekt 
  geodetske mreže: razlogi, pravila, vsebina projekta, optimizacija mreže – 
  osnove s primeri,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>realizacija 
  geodetske mreže: opis praktičnih primerov preciznih trigonometričnih 
  mrež,zagotovitev dobre oblike mreže,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>elektronski 
  tahimetri: razvoj, tehnične značilnosti, instrumentalni pogreški, zagotovitev 
  pogojev,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>triangulacija: 
  princip, merjenje horizontalnih smeri (kotov), predhodna računanja, določitev 
  definitivnih koordinat trigonometričnih točk s posredno izravnavo,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>trilateracija: 
  princip, merjenje dolžin z elektronskimi razdaljemeri, redukcija dolžin, uteži 
  merjenih dolžin, določitev definitivnih koordinat trigonometričnih točk s 
  posredno izravnavo;,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>triangulacijsko 
  trilateracijske mreže: uskladitev natančnosti kotnih in dolžinskih 
  meritev,</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>trigonometrično 
  višinomerstvo:&nbsp; teoretična natančnost, omejitve trigonometričnega 
  višinomerstva, ocena natančnosti merjenih višinskih razlik, uteži višinskih 
  razlik, določitev višin geodetskih točk s posredno izravnavo,</p>
<p>nivelman:
 merjenje - nivelman kot metoda, digitalni nivelir – delovanje, zagotovitev
 pogojev, zmanjšanje vplivov okolja, komparacija nivelmanskih lat - upoštevanje
 konstant late, ocena natančnosti višinskih razlik, uteži.</p>    
         
        

<p><br></p>

Namen:
<p>Cilji:         
      </p>
<p><br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Študenti prepoznajo in razumejo vrste, namen in uporabnost ter 
  postopek realizacije preciznih terestričnih geodetskih 
mrež.</p>
<p>Kompetence:<br></p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Pozna metode vzpostavljanja in izmere preciznih klasičnih 
  geodetskih mrež, vključno z ustrezno mersko opremo tako z vidika zagotavljanja 
  optimalnih pogojev za meritev, kakor tudi upoštevanja vplivov in potrebnih 
  redukcij za pridobitev horizontalnih koordinat in višin geodetskih točk v 
  lokalnem koordinatnem sistemu.</p>
<p>Pozna 
postopke in pomen simulacije, predhodne izravnave ter izvedbe projekta geodetske 
mreže vključno z izračunom najverjetnejših vrednosti iskanih količin z izravnavo 
ter interpretacijo rezultatov.</p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Benčić, D., Solarić, N. 2008. 
Mjerni instrumenti i sustavi u geodeziji i geoinformatici. Zagreb , Školska 
knjiga.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Joeckel, R., Stober M., Huep, W. 
2008. Elektronische Entfernungs- und Richtungsmessung und ihre Integration in 
aktuelle Positionierungsverfahren. Heidelberg, Herbert Wichmann 
Verlag.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kogoj, D. 2005. Merjenje dolžin z 
elektronskimi razdaljemeri. Ljubljana, UL - FGG.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kuang, S. 1996. Geodetic network 
analysis and optimal design, Concepts and applications, Chelsea, Ann Arbor 
Press.</p>
<p>Moser,
 Müller, Schlemmer, 2000. Handbuch Ingeniergeodäsie, Auswertung geodätischer
 Überwachungsmessung. Heidelberg, Herbert Wichmann 
Verlag.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Urejanje vodotokov - B II - OG (8 KT)
KrajsiNaziv: UV-B II
NazivANG: River Engineering
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 8
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Osnove urejanja 
vodotokov: rečna hidravlika, rečna mehanika (prodonosnost in kalnost), rečna 
morfologija, erozija in sedimentacija. Klasično urejanje vodotokov: ukrepi 
varstva pred visokimi vodami, urejanje struge vodotoka, dimenzioniranje in 
vzdrževanje posameznih vodnih zgradb, jezovne zgradbe in ribji prehodi. 
Sonaravno urejanje vodotokov: rečni koridor, hidromorfološko stanje vodotokov, 
osnove inženirske biologije, katalog sonaravnih ureditev, načrtovanje in 
vzdrževanje sonaravnih ureditev.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminarske 
vaje</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Računske vaje iz 
rečne hidravlike in mehanike. Modeliranje toka voda in plavin na fizičnem modelu 
za razumevanja osnov rečne morfologije in delovanja vodnih objektov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Seminar</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hidravlični račun 
izbranega odseka vodotoka z uporabo najnovejše različice programa HEC-RAS ali 
Flo-2D.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Terensko 
delo</p>Zasnova
 in izvedba tehničnih ureditev na rekah (ogled gradbišč in urejenih odsekov
 vodotokov).<br> Analiza zrnavosti rečnih sedimentov.

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Nadgraditi 
osnovno znanje hidravlike z znanjem rečne hidravlike, mehanike in 
morfologije.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Podati pregled 
klasičnih in modernih (sonaravnih) metod urejanja vodotokov z osnovami njihovega 
načrtovanja, dimenzioniranja in vzdrževanja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">- Sposobnost 
terenskega prepoznavanja razmer na vodotoku.</p>- 
Sposobnost izdelave ureditvenih načrtov odsekov vodotokov.

Literatura:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikoš, M. 2008. 
Urejanje vodotokov – skripta, verzija. Ljubljana, UL FGG, Katedra za splošno 
hidrotehniko, 220 str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Patt, H., J&#971;rging, 
P., Kraus, W. 2004. Naturnaher Wasserbau - Entwicklung und Gestaltung von 
Fließgewässern, Springer Verlag, 423 p.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Hydrologic 
Engineering Center. Dostopno na:
 http://www.hec.usace.army.mil/software/hec-ras/.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Spletne strani 
resornega ministrstva (MKO) s področja vodne infrastrukture (vodnih 
objektov).</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Spletne strani 
Atlasa okolja. Dostopno na: http://gis.arso.gov.si/atlasokolja/.</p>Strokovna
 priporočila Nemškega združenja za vodno gospodarstvo, odpadne vode in odpadke
 (DWA). Dostopno v Knjižnici UL FGG.


Naziv: Dreniranje in namakanje - B II - VOI
KrajsiNaziv: DN B II
NazivANG: Drainage and irrigation
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Predavanja</p><p>Uvod: pomen in vrsta melioracij, 
program osuševanja in namakanja v Sloveniji in v svetu. Vpliv podnebnih 
sprememb. Principi agrohidrologije: voda v naravi, vodna bilanca tal, analiza 
parametrov za potrebe osuševanja in namakanja, rastlina in voda, tla in 
voda.                                     </p><p>Drenaža: vrste drenažnih sistemov, 
hidropedologija, talna voda, načrtovanje, izvedba in vzdrževanje drenažnih 
sistemov, drenaža v specifičnih pogojih, izdelava drenažnega načrta - program. 
Objekti za zaščito pred poplavami. Namakanje: pomen in vpliv namakanja na 
proizvodnjo hrane, vrste namakalnih sistemov, naravni viri in izbira sistema za 
namakanje, načini namakanja, načrtovanje, izvedba in vzdrževanje namakalnih 
sistemov, uporaba pesticidov in herbicidov. Objekti v sistemu za 
namakanje.                                                             </p>
<p>Ekonomika osuševanja in namakanja: rentabilnost naložb v 
melioracije, načini financiranja. Melioracije in varstvo okolja: prostorski in 
naravovarstveni aspekti osuševanja in namakanja 
(vegetacijski pasovi). Integralne melioracije: celovit pristop urejanja zemljišč 
in kmetijske infrastrukture, urejanje kmetijskega prostora. Zaščita in varovanje 
vodnih virov. Načrtovanje izkoriščanja vodnih virov in njihova 
porazdelitev.</p><p>Vaje</p><p>Laboratorijske vaje v računalniški 
učilnici z uporabo programov ter različnih modelov vodne bilance za izračun 
posameznih elementov drenažnega sistema in izračuna potrebne količine vode za 
namakanje v kombinaciji z osnovnimi GIS orodji za določitev vhodnih podatkov v 
modele. Izdelava idejnih zasnov za projekt osuševanja in namakanja in ogled 
namakalnih in osuševalnih sistemov na terenu.                                                     </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji: 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študent se seznani z osnovami pedologije in principi agrohidrologije. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študent se seznani s podlagami za planiranje in projektiranje objektov za 
namakanje in drenažo. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Spozna kriterije, nujne za izdelavo projekta, ekonomske osnove, vplive na 
varstvo okolja in tehnologijo agromelioracij. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence: 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobnost izdelave projektov in izvajanja del pri osuševanju in 
namakanju. </p>

Literatura:
Šraj, Mojca. 2006. Navodila za uporabo programa 
CROPWAT : verzija 4.2 za windows : program za izračun evapotranspiracije, potreb 
rastlin po vodi in določitev urnika namakanja. Ljubljana, Univerza v Ljubljani, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 35 str.<br>Nijland, H.J., Croon, F.W., 
Ritzema, H.P. 2005. Subsurface drainage practices: Guidelines for the 
implemetation, operation and maintenance of subsurface pipe drainage systems. 
Wageningen, Alterra, ILRI publication 60, 608 str.<br>USDA, Soil Conservation 
Service. National Engineering Handbook - Part 652: Irrigation guide. 1997, 1262 
str. (samo izbrana poglavja)<br>ARSO z bazami hidroloških in meteoroloških 
podatkov. Dostopno na: <a 
href="http://www.arso.gov.si/">http://www.arso.gov.si/</a> .<br>Publikacije 
Organizacije Združenih narodov za prehrano in Kmetijstvo.<br>Dostopno na: <a 
href="http://www.fao.org/home/en/">http://www.fao.org/home/en/</a> .<br>Učno 
gradivo v spletni učilnici UL FGG.<br>


Naziv: Praktično usposabljanje - B II - OG (6 KT)
KrajsiNaziv: PU B II
NazivANG: Practical Training
VrstaStudija: B II - Vodarstvo in okoljsko inženirstvo
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 6
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Študent se seznani in opravlja delo, ki ga opravlja diplomant tega študija v praksi. Predvsem se&nbsp; seznani z organizacijsko strukturo podjetja;&nbsp; seznani se z aktualnim dogajanjem v podjetju;&nbsp; dela na terenu – aktualnem gradbišču, oziroma v pisarni;&nbsp; opravi manj zahtevna dela na aktualnem projektu.</p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Osnovni 
cilj praktičnega usposabljanja je </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
motivacija, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
spoznavanje dela inženirja v praksi ter </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
prenos in uporaba znanj v praksi. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študent spozna delovno okolje, opremo in se aktivno vključi v posamezne delovne 
procese.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študent spozna dejavnike kariernega načrtovanja in razvoja in procese povezane s 
kariernim razvojem. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študentu se omogoči samoevalvacijo kompetenc in dejavnikov, ki podpirajo procese 
poklicne identifikacije v povezavi akademskega okolja in delovnih 
okolij.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Študent spozna značilnosti učenja na delovnem mestu in značilnosti delovnih 
okolij ter značilnosti opazovanja in registriranja delovnih procesov. 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence, 
ki si jih študent pridobi s strokovno prakso, so pogojene z delovnim okoljem in 
so lahko</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
s področja projektiranja vodogradbenih konstrukcij, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
izvedbe gradbenih del, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
kontrole kakovosti, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
nadzora, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
urejanja stavbnih zemljišč, </p>- 
inženiringa idr

Literatura:
<p>Viri so izbrani v sodelovanju z mentorjem praktičnega  
usposabljanja glede na vsebine, ki so predpisane in z njimi razpolaga  
organizacija, ki izvaja praktično usposabljanje. / </p><p>Resources are selected in collaboration with the supervisor of practical training in relation to the contents prescribed and disposed of by the organization conducting the practical training. &nbsp;</p><p>Interna in druga gradiva v delovni organizaciji.</p><p>Smernice za praktično usposabljanje na Univerzi v Ljubljani, Ljubljana, september 2007, dostopno na spletu.</p><p>Govekar, Okoliš et.al. 2010. Praktično usposabljanje študentov v delovnih organizacijah in primeri dobrih praks. Ljubljana, UL FF, Center za pedagoško izobraževanje.</p><p>Učno gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


Naziv: Tehnologija - B - UNI GR (5 KT)
KrajsiNaziv: TEH B I
NazivANG: Technologies in Civil Engineering
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 5
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod v tehnologijo gradnje<br>Zgodovinski pregled razvoja tehnologij; pregled sodobnih 
tehnoloških procesov v gradbeništvu; tehnološke posebnosti pri posameznih 
konstrukcijah.<br>Osnovni tehnološki procesi v 
gradbeništvu<br>Tehnološki procesi zemeljskih del: 
pripravljalna dela (čiščenje terena, geološke-geomehanske raziskave, geodetska 
izmera); gradbena jama (način izvedbe, transporti, nasipi, izkopi, načini 
zavarovanja gradbene jame…); način izvedbe temeljenja objektov (plitko, globoko 
temeljenje…); tehnološki procesi zidarskih del: tipi osnovnih zidanih 
konstrukcij, dimenzioniranje malt, zidanje (priprava gradbišča, priprava malte, 
pomožna dela …); izdelava ometov (priprava gradbišča, klasični, strojni); 
tehnološki procesi armiranobetonskih del: projekt betona (osnove projektiranja 
betona, odri in opaži, opažni načrt); vgrajevanje betona (zunanji in notranji 
transporti betona, standardni postopki vgradnje betona, betoniranje pri nizkih 
in visokih temperaturah, nega betona …); polaganje armature (priprava materiala, 
vgradnja na gradbišču …); tehnološki procesi osnovnih montažnih del: področja 
uporabe prefabrikatov v gradbeništvu, suhi-mokri montažni postopki; proizvodni 
obrati v gradbeništvu: obrati za proizvodnjo in predelavo materialov (kamnolomi, 
separacije, drobilnice, betonarne, železokrivnice, mizarski-tesarski obrati), 
pomožni obrati (strojni), obrati za obrtniška dela (fasaderski, slikopleskarski 
...), proizvodni obrati za montažne elemente (konstrukcijski elementi, 
galanterija ...); zagotavljanje in spremljanje kvalitete gradnje v vseh 
projektnih fazah.<br>Specialni tehnološki procesi betonskih 
konstrukcij<br>Tehnologije specialnih betonov; opredelitve 
tipov specialnih betonov (masivni, abrazijsko odporni, mikroarmirani, 
visokotrdni, valjani ....), projektiranje specialnih betonov, možnosti in način 
uporabe specialnih betonov; tehnologije zahtevnih opažnih in podpornih sistemov; 
opredelitve tipov opažev s podporno konstrukcijo (tradicionalni, kovinski, 
prenosni, tunelski ...), osnove dimenzioniranja opažne konstrukcije, način 
gradnje opažnih konstrukcij s primeri iz prakse (pregrade, mostovi 
...).   </p>Seminarske 
vaje<br>Izdelava tehnoloških projektov priprave gradnje 
Izdelava tehnoloških projektov gradnje za primer uporabe različnih tipov 
vgradnih materialov.

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Spoznati 
osnovne koncepte za projektiranje in izvedbo osnovnih in del specialnih 
tehnoloških procesov pri gradbenih konstrukcijah; </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Naučiti 
se izdelave osnovnih tehnoloških projektov v pripravljalni fazi ter upravljanje 
osnovnih tehnoloških procesov med gradnjo. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- 
Povezovanje 
znanja s področja tehnologij gradenj, teorije gradbenih konstrukcij in 
organizacije ter vodenja gradnje gradbenih objektov; </p>- 
Izdelovanje 
preprostih tehnoloških projektov kot so: projekt betona, opažni načrt in 
podobno.  

Literatura:
<p><br>       </p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Bogdan Trbojević. 1981. 
Organizacija gradjevinskih radova.&nbsp; Beograd. GK.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">P. K. Mehta and P. J. M. 
Monteiro. 2006. Concrete: microstructures, properties and materials, 3th 
edition. New York,&nbsp; McGraw.Hill, strani: 3-21, 121-202, 281-316, 317-340, 
341-386, 449-558.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Herbert L. Nichols, Jr. and David 
A. Day. 2005. Moving the earth, 5th edition. McGraw-Hill, strani 4.1-4.35 in 
5.1-5.63.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Milan Gojković. 1988. Oplate i 
skele. Beograd, Naučna knjiga.</p>
<p>Učna
 gradiva v spletni učilnici.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>    
   
<p><br></p>


Naziv: Trdnost - B - GR UNI (10 KT)
KrajsiNaziv: TR B I
NazivANG: Strength of Materials
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Osnove     
mehanike  deformabilnega telesa: koncept deformiranja in gibanja telesa,     
materialni in  prostorski opis gibanja; kinematične enačbe deformabilnega    
 telesa  (tenzor  deformacij in vektor pomikov deformabilnega telesa,    
 geometrijski pomen  normalnih  in strižnih deformacij, ravninsko deformacijsko  
  stanje); ravnotežne  enačbe  deformabilnega telesa (napetostni vektor,    
 napetostni tenzor, normalna in  strižna  napetost, ravninsko napetostno stanje, 
  glavne normalne  napetosti);&nbsp;  posplošeni Hookov zakon (elastični modul,  
  Poissonov količnik,  strižni modul);  osnovne enačbe linearne teorije    
 elastičnosti in reševanje na  konceptualnem  nivoju in z uporabo računalniškega 
  programa; izrek o virtualnih  pomikih in izrek  o virtualnih silah; značilne   
  konstitutivne enačbe gradbenih  materialov  (hiperelastični modeli, plastični  
   modeli, viskoelastični modeli). </p><p>Analiza linijskih konstrukcij: 
 osnovne predpostavke in enačbe upogiba z osno silo, račun notranjih sil, 
 deformacij in pomikov preprostih elastičnih nosilcev z metodo direktne 
 integracije, račun normalnih in strižnih napetosti v prečnem prerezu nosilca, 
 glavne napetosti, geometrijske karakteristike prečnega prereza; osnovne 
 predpostavke in enačbe enakomerne torzije, račun napetosti pri nosilcu s 
 tankostenskim prečnim prerezom, torzijski vztrajnostni moment; analiza 
 elastičnih linijskih konstrukcij z metodo pomikov in metodo sil in s pomočjo 
 računalniškega programa, togostna matrika in obtežni vektor, vplivnice in 
 ovojnice statično nedoločenih linijskih konstrukcij; osnovne predpostavke in enačbe 
elastičnih kompozitnih nosilcev, pomen zdrsa med nosilci, račun notranjih sil, 
deformacij, zdrsa in pomikov preprostih dvoslojnih kompozitnih nosilcev z in 
brez uporabe računalniškega programa; osnovne enačbe geometrijsko nelinearne 
teorije ravninskih nosilcev, uklon elastičnega in plastičnega stebra, uklonska 
nosilnost stebra in vpliv različnih nepopolnosti na njegovo nosilnost, 
stabilnost konstrukcij; plastična in viskoelastična analiza ravninskih nosilcev, 
metoda plastičnih členkov, mehčanje prečnih prerezov in prerazporeditev 
notranjih sil, mejna nosilnost prečnega prereza in mejna nosilnost 
konstrukcij.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;                                                                                  </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Cilji</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati osnovne mehanske koncepte pri analizi deformabilnega 
telesa in gradbenih konstrukcij (upogib z osno silo, enakomerna torzija), 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Predstaviti pojav uklona stebra in vpliv različnih nepopolnosti 
na njegovo uklonsko nosilnost, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Spoznati mejno nosilnost prečnega prereza ter mejno nosilnost 
konstrukcije, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Naučiti osnovne metode reševanja elastičnih, kompozitnih, 
plastičnih in viskoplastičnih preprostih linijskih konstrukcij z in brez uporabe 
računalniškega programa. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje, interpretiranje in kritično presojanje rezultatov 
različnih analiz gradbenih konstrukcij, </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje določitve uklonsko nosilnost stebrov, 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje osnovnih metod reševanja preprostih statično 
določenih in nedoločenih linijskih gradbenih konstrukcij z uporabo različnih 
reoloških modelov materiala, uporabljati računalniški program pri analizi 
gradbenih konstrukcij. </p> 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Izbrana poglavja iz:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SRPČIČ, Stane. 2003. Mehanika 
trdnih teles. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, XII, 651 
str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">STANEK, Marjan, TURK, Goran. 
1998. Osnove mehanike trdnih teles. Ljubljana,&nbsp; Univerza v Ljubljani, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 254 str.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">STANEK, Marjan, TURK, Goran. 
2006. Trdnost, študijsko gradivo. Ljubljana, &nbsp;Univerza v Ljubljani, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, str. 1-274, 606-704.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">SRPČIČ, Stane, VRATANAR, Blaž, 
FLAJS, Rado. 1976-2003. Izbor rešenih nalog iz mehanike trdnih teles. Ljubljana, 
Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo. Dostopno na:
 http://km.fgg.uni-lj.si/PREDMETI/Trdnost-UNI/Trdnost.html,</p>
<p>ZUPAN,
 Dejan. 2013. Trdnost : gradivo za vaje na študiju 1. stopnje Operativno
 gradbeništvo. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 1 optični disk
 (CD-ROM).&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Stavbarstvo II - B - GR (UN)
KrajsiNaziv: ST II-B I
NazivANG: Buildings II
VrstaStudija: B - Gradbeništvo (UN)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Geneza iz funkcionalnih shem, 
sistemov in križanj do načrta in opisa za izvedbo. Splošno fasadni pas – 
vertikalni in horizontalni, po vrstah stavb, iteracijski postopek do merila 
1:20. Križanja: zunanja stena – streha, zunanja stena – medetažna konstrukcija, 
zunanja stena – tla na terenu, streha – notranja delitev, notranja delitev – 
medetažna konstrukcija, tla na terenu – notranja delitev, neprozorni – prozorni 
konstrukcijski sklop, preboji, dimniki, zračniki. Linijske toplotne izgube 
(kondukcija). Prenos izbranih sistemov iz križanj konstrukcijskih sklopov iz 
merila 1:20 na merilo 1:5 do 1:1. Izračun prehoda toplote in difuzije vodne pare 
(stacionarno). Dimenzioniranje TI in parne ovire.                                                                                                  </p>

Namen:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Namen predmeta je 
z uporabo analize identificiranih funkcij bivalnega in delovnega prostora doseči 
razumevanje principov delovanja posameznih konstrukcijskih sklopov in stavbe kot 
celote.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razumevanje osnovnih principov študenta vpne v proces 
inženirskega načrtovanja, konkretizacija abstraktnih konceptov pa oblikuje 
povezavo s prakso. </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;"></p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Kompetence: </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposobnost uporabiti iz metodologije izpeljani iteracijski 
postopek od abstraktnega h konkretnemu in obratno, 1. na splošno zasnovanih 
modelih in 2. na konkretnem izbranem primeru </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Obvladanje znanja, tehničnih spretnosti in inovacijske 
sposobnosti za dvig kakovosti projektov na ravni grafičnega predpisa za izvedbo 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Študent pozna konstitutivne elemente in procese, ki definirajo 
položaj umetnega okolja v naravnem okolju z upoštevanjem principa kontinuuma 
prostora in časa </p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Sposoben je oblikovati kontekstne sheme na ravni identifikacije 
problemov, ki izhajajo iz funkcionalne analize aktivnih prostorov in ki so 
osnova za zasnovo in oblikovanje funkcionalnih con: konstrukcijskih sklopov 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Razume pojem "projekt" v okviru proizvodno potrošnega kroga 
</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt;">- Obvlada specifikacijo zahtev za posamezen KS, oblikovanje KS od 
koncepta do recepta za izvedbo in dimenzioniranje zaščitnega 
ovoja.</p>      
           
 

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Schittich, C., Lang, W., 
Krippner, R. 2006. Building Skins. Birkhäuser.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. Strehe. 2002. Modul 
1, Konstrukcijski sklopi 4. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 
Katedra za stavbe in konstrukcijske elemente : Visoka šola za 
zdravstvo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Krainer, A. Sistem. 2002. Modul 
1, Konstrukcijski sklopi 1. Ljubljana, Fakulteta za gradbeništvo in geodezijo, 
Katedra za stavbe in konstrukcijske elemente : Visoka šola za 
zdravstvo.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Neufert, E. 2002. Projektiranje v 
stavbarstvu : osnove, standardi, predpisi za konstrukcije, gradnja, oblikovanje, 
potrebni prostor, namembnost prostorov, mere zgradb, prostorov in opreme – s 
človekom kot merilom in ciljem : priročnik za projektante, izvajalce in 
študente. Ljubljana, Tehniška založba Slovenije.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Deplazes Andrea, Constructional 
architecture: materials, processes, structures: a handbook. 2nd ed. Birkhauser. 
2008.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Področna zakonodaja</p>
<p>Študijsko
 gradivo dostopno na: e-učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
</p>
<p><br></p>


Naziv: Analiza opazovanj v geodeziji II - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-TUNAOG
NazivANG: Observations Analysis in Surveying II
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Predavanja:</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Splošni model izravnave, posebni 
primeri splošnega modela izravnave: posredna in pogojna izravnava. Izravnava 
funkcijsko odvisnih neznank. Prenos varianc in kovarianc v splošnem modelu 
izravnave in izravnavi funkcijsko odvisnih neznank. Normalna porazdelitev dveh 
skupno porazdeljenih slučajnih spremenljivk. Elipsa pogreškov, elipsa zaupanja, 
elipsoid zaupanja, absolutna in relativna elipsa pogreškov. Vzorčne statistike 
za oceno srednje vrednosti in variance porazdelitve verjetnosti. Praktična 
uporaba statističnih testov srednje vrednosti in variance porazdelitve 
verjetnosti v geodeziji. Definicija referenčne variance: a-priori in a- 
posteriori. Predhodna analiza opazovanj: za ponovljena opazovanja, ob pogojih 
med opazovanji. Analiza kakovosti rezultatov izravnave. Ugotavljanje prisotnosti 
grobih pogreškov v opazovanjih: globalni test modela, »data snooping«, 
»tau-test«.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Vaje:</p>
<p>Praktične
 vaje obravnavane snovi.</p>
<p><br></p>

Namen:
<p><br>       
         
        
 </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;">Spoznati 
  pojme in naprednejše postopke enoličnega ocenjevanja opazovanj v 
  geodeziji.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Razumeti 
  pristope pri reševanju kompleksnejših problemov ter kompleksnejšega 
  vrednotenja kakovosti pridobljenih rezultatov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Razlikovati 
  med tehnikami izravnave, zmožnost izbire ustrezne tehnike izravnave.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto;'>Vrednotenje 
  opazovanj s pomočjo različnih meril kakovosti. Vrednotenje rezultatov 
  izravnave, s celovitim obvladovanjem kakovosti opazovanj v 
geodeziji.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;">Poznavanje 
  pojmov in konceptov za analize opazovanj v geodeziji.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Poznavanje 
  možnosti predhodne analize opazovanj in postopkov za pripravo podatkov 
  opazovanj za izravnavo.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Razumevanje 
  in razlikovanje lastnosti tehnik izravnave po metodi najmanjših 
  kvadratov.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Poznavanje 
  praktičnih postopkov za reševanje problemov izravnave opazovanj.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Usposobljenost 
  za vrednotenje kakovosti opazovanj in rezultatov izravnave opazovanj na osnovi 
  različnih meril kakovosti.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto;'>Zmožnost 
  reševanja praktičnih problemov skupaj s postopki za obvladovanje 
  kakovosti.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;">        
 <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 9.9pt;"><br></p>

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Mikhail, E. 1982. Observations 
and least squares, University Press of America (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Niemeier, W. 2002. 
Ausgleichungsrechnung. Berlin, Walter de Gruyter (izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Ghilani, C. D., Wolf, P. R. 2006. 
Adjustment Computations: Spatial Data Analysis. New Jersey, Hoboken (izbrana 
poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Stopar, B., Sterle, O. 2013. 
Izravnalni račun. Gradivo.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>     
       
<p><br></p>


Naziv: Daljinsko zaznavanje in fotogrametrija (7 KT) - B - TUN - VSŠ
KrajsiNaziv: B-TUNDZF
NazivANG: Remote Sensing and Photogrammetry
VrstaStudija: B - Geodetsko inženirstvo in upravljanje nepremičnin (VS)
LetnikIzvajanja: 2. letnik
StKrTock: 7
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Uvod 
in faze dela, EM valovanje. Značilnosti snemalnih sistemov. Digitalna slika.
 Interakcija EMV z atmosfero in površjem. Interpretacija. Klasifikacija podob:
 nenadzorovana, nadzorovana, ovrednotenje. Fizikalne in merske osnove
 fotografije Matematične osnove fotogrametrije: koordinatni sistemi, ravninske
 transformacije, notranja orientacija, matematični model centralne projekcije,
 zunanja orientacija. Postopki izračuna zunanje orientacije: enačba centralne
 projekcije; dvostopenjska orientacija stereopara (relativna in absolutna
 orientacija) Fotogrametrični zajem vektorskih podatkov: eno, dvo, več slikovni
 zajem; fotogrametrični inštrumenti in sistemi za 3D opazovanje; natančnost
 zajema; državni fotogrametrični podatki in zbirke. Osnove obdelave slik.
 Ortofoto: opis izdelka, področja uporabe, primerjava s karto/bazo, postopek
 izdelave, kakovost. Osnove aerolaserskega skeniranja. Prenos in naročanje
 satelitskih podob, letalsko snemanje. Satelitski sistemi za opazovanje
 zemeljskega 
površja.      
          
      
        
      
       
       
       
         
         
          
         
        
       
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
                                                                                                             </p>

Namen:
 
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Cilji:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;">Študentom 
  podati osnove o daljinskem zaznavanju kot pomembnem viru podatkov o 
  prostoru.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri",sans-serif; font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1;'>Podati 
  osnovne principe obdelave fotogrametričnih podatkov. Pridobijo naslednja 
  znanja in kompetence: klasifikacija podob, orientacija posnetka in stereopara, 
  zajem podatkov, izdelava in uporaba ortofota.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kompetence:</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>

  
  <p style="color: rgb(0, 0, 0); font-size: 10pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 6pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo2;">Poznavanje 
  osnov daljinskega zaznavanja kot pomembnem viru podatkov o 
prostoru.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Poznavanje
 osnovnih principov obdelave fotogrametričnih podatkov.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;       
         
       
        
   

Literatura:
<p><br></p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Oštir, K. 2006. Daljinsko 
zaznavanje. Ljubljana, ZRC-SAZU.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kraus, K. 2007. Photogrammetry, 
Geometry from Images and Laser Scans. Walter de Gruyter, Berlin-New York 
(izbrana poglavja).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Kosmatin Fras, M. 2013. Daljinsko 
zaznavanje in fotogrametrija.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilniciUL FGG.&nbsp;&nbsp;&nbsp; </p>
<p><br></p><p>&nbsp;</p>


Naziv: Stvarno pravo (3 KT) - B II PN
KrajsiNaziv: BIISP
NazivANG: Property Law
VrstaStudija: B II - Prostorsko načrtovanje
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 3
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Pojem prava in delitev na javno in zasebno pravo<br>Pravni viri, ki urejajo 
nepremičnine<br>Temelji lokalne samouprave<br>Temelji prava Evropske 
unije<br>Temeljni pojmi nepremičninskega prava (nepremičnina, sestavina, 
pritiklina, parcela, pripadajoče zemljišče, javno dobro idr.)<br>Načela 
stvarnega prava<br>Lastninska pravica, solastnina in skupna lastnina<br>Etažna 
lastnina, kataster stavb in vpis etažne lastnine v zemljiško knjigo, 
vzpostavitev etažne lastnine<br>Omejene stvarne pravice (stvarne služnosti, 
osebne služnosti, stvarno breme, nujna pot, hipoteka in zemljiški dolg, stavbna 
pravica)<br>Nepremičninske evidence in zemljiška knjiga<br>Omejitve lastninske pravice v javnem interesu in drugi 
javnopravni režimi na zemljiščih  
         </p>
<p>&nbsp;</p>

Namen:
<p><br>  
           
             
        
       
   </p>

  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Cilj 
  predmeta Stvarno pravo je, da študent pridobi temeljna teoretična znanja s 
  področja stvarnega prava, predvsem nepremičninskega prava.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Namen 
  je tudi, da se študent detajlno seznani z veljavno zakonodajo in sodno prakso 
  v segmentih, ki so nujni za razumevanje stvarnopravnih okvirov prostorskega 
  načrtovanja.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Ker 
  je predmet zasnovan multidisciplinarno, zajema namreč tako materialnopravne 
  kot procesnopravne vidike stvarnega prava, bo študent pridobil vpogled v 
  celoten nabor stvarnopravne problematike, relevantne za prostorsko 
  načrtovanje.</p>
  
  <p style='color: rgb(0, 0, 0); font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; font-style: normal; font-weight: normal; margin-top: 0cm; margin-bottom: 0pt; mso-list: l0 
  level1 lfo1;' 
 >Slušatelji 
  bodo poleg teoretičnega znanja stvarnega prava, ki je conditio sine qua non za 
  uspešno delovanje vsakega diplomanta prostorskega načrtovanja, pridobili tudi 
  določene praktične veščine, ki jih bodo uporabljali v praksi.</p>
<p>S 
pomočjo različnih oblik izvajanja študijskega procesa, zlasti tudi preko 
aktivnejšega sodelovanja študentov pri izvedbi učnega načrta (vaje, seminarske 
naloge, diskusija na predavanjih in vajah), bodo študentje razvijali sposobnosti
 pravilnega razumevanja in presojanja osnovnih strokovnih pojmov, zakonitosti in
 postopkov, ki veljajo v pravnem sistemu za nepremičnine in s katerimi se bodo
 tudi najpogosteje srečali pri svojem delu.</p>

Literatura:
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Juhart, Tratnik, Vrenčur: Stvarno 
pravo, GV Založba, 2007 (predvsem v delu, ki obravnava nepremičnine) / Juhart , 
Tratnik , Vrenčur: Stvarno pravo, GV Založba, 2007 (in particular parts on 
immovables)</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Veljavna zakonodaja, ki ureja 
nepremičnine (dostopna na spletu: <a 
href="http://www.dz-rs.si">www.dz-rs.si</a> in 
<a href="http://www.pisrs.si">www.pisrs.si</a>), seznam se sproti oblikuje in 
dopolnjuje. / Relevant legislation regulating immovables (available at: <a href="http://www.dz-rs.si">www.dz-rs.si</a> and <a 
href="http://www.pisrs.si">www.pisrs.si</a>), 
the list is updated regularly.</p>
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Drugo gradivo, sporočeno na predavanjih in na vajah ter v ŠIS. / Other 
study material is disseminated at the lectures and tutorials as well as via the 
student information system.</p>


Naziv: Urejanje krajine in varstvo okolja (4 KT) - B II - PN
KrajsiNaziv: BIIPN-UKR
NazivANG: Landscap and environment protection
VrstaStudija: B II - Prostorsko načrtovanje
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 4
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p> </p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">1. del</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">Razumevanje in razvoj pojma 
krajina. Zgodovina urejanja krajine in urejanje krajine danes. Evropska 
krajinska konvencija in trije pristopi k urejanju krajin: Upravljanje krajin, 
varstvo krajin, načrtovanje krajin. Metodološki pristopi in modeli urejanja 
krajine ter varstvenega načrtovanja. Vloga sektorskega načrtovanja pri urejanju 
in negi krajine. Krajinska tipologija, opredeljevanje značaja krajin.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">Modeli vrednotenja, 
kategorizacije, modeli vplivov.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">Mehanizmi varstva in 
upravljanja krajine v Sloveniji. Načrtovanje krajine.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">2. del</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">Problemi v okolju, osnovni 
konfliktni odnosi v prostoru kot izhodišče za krajinsko (varstveno) načrtovanje 
in opredelitev krajinskega, varstvenega načrtovanja, področja dela. Zgodovina in 
razvoj varovalnega planiranja. &nbsp;Varstvena izhodišča, strategije: 
standardizacija in optimizacija, sanacijsko in preventivno varstvo. Varstvena 
izhodišča pri oblikovanju alternativnih rešitev. Vrednotenje alternativnih 
rešitev - primerjalna študija. Strateške presoje vplivov na okolje, presoje 
vplivov na prostor, presoje vplivov na trajnostni razvoj.</p>
<p></p>
<p style="margin: 0cm;">&nbsp;</p>
<p><br></p> 

Namen:
 
  
     

  
  
       
      <p style="margin: 0cm; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">Cilji</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Slušatelja  seznaniti s 
      pristopi k urejanja krajine, njenega razvoja in varstva in v tej  zvezi 
      tudi z varstvenim načrtovanjem prostora/okolja.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Seznaniti  slušatelja z 
      dejavnim okoljevarstvom, predvsem z osnovnimi izhodišči  varstvene 
      dejavnosti in metodami, ki se uporabljajo v varstvu 
      okolja.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Slušatelj  nadgradi poznavanje 
      varstvenih analiz in možnosti njihove uporabe, primerjalnih   študij ter 
      strateških presoj (presoj o vplivih projektov, planov, programov  in 
      politik na okolje, na prostor, na regionalni in trajnostni razvoj), 
      poznavanje  zahtev varstva okolja s postopki vrednotenja vplivov na 
      okolje.</p>
      <p style="margin: 0cm; line-height: normal; mso-yfti-cnfc: 1;">Kompetence:</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
        Pozna  in razume principe 
      urejanja krajine, njenega razvoja in varstva.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Pozna  in razume principe 
      varstvenega načrtovanja prostora/okolja.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Pozna  in razume varstveno 
      dejavnost.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo2; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Zna  uporabljati metode, ki se 
      uporabljajo v varstvu okolja, za izdelavo  primerjalnih študij ter 
      strateških presoj.</p>
      <p style="margin: 0cm 0cm 0cm 17.85pt; line-height: normal; text-indent: -17.85pt; mso-list: l0 level1 lfo3; mso-add-space: auto; mso-yfti-cnfc: 1;">•&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; 
       Pozna,  razume in zna 
      načrtovati ter izvajati postopke vrednotenja vplivov na  
      okolje..</p>         
   <br>

Literatura:
<p></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">          
     
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br>          
     </p>Marušič, I. 1998. 
Regionalna razdelitev krajinskih tipov v Sloveniji Ljubljana, Ministrstvo za 
okolje in prostor, Urad RS za prostorsko planiranje
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"> <br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Marušič, J. 2020. O 
krajini, ustvarjalno varstvo sveta, izbrana poglavja.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">McHarg, I. 1992. Design 
with Nature, John Wiley&amp;Sons, New York. Izbrana poglavja</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Turner, T. 1998. Landscape 
planning and environmental impact design. London, Bristol: UCL; 425 
str.</p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 6pt;">Varstvo in razvoj 
slovenske krajine: izhodišča za oblikovanje krajinske politike – Sklop 1: 
Analiza obstoječega sistema varstva, upravljanja in načrtovanja krajine v 
Sloveniji <a href="http://www.krajinskapolitika.si/wp-content/uploads/2018/11/analiza_obstojecega_sistema.pdf">http://www.krajinskapolitika.si/wp-content/uploads/2018/11/analiza_obstojecega_sistema.pdf</a></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Koncept krajinske politike Slovenije, 2020 
https://www.krajinskapolitika.si/wp-content/uploads/2020/06/Koncept_krajinske_politike_slo_ekran_kazalo.pdf</p>          
     
<P></P>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;"><br></p>


Naziv: Metodika prostorskega načrtovanja s projektnim delom - B II - PN
KrajsiNaziv: BII-PN-MPN
NazivANG: Spatial planning methodology with project work
VrstaStudija: B II - Prostorsko načrtovanje
LetnikIzvajanja: 1. letnik
StKrTock: 10
TipPredmeta: obvezni
Vsebina:
<p>Splošno 
o predmetu, o večdisciplinarnem pristopu ter inter in transdisciplinarnosti v 
proučevanju in načrtovanju prostora; aktualne paradigme UP in PP ter upravljanja 
z okoljem; ilustracije in diskusije o predavateljevih lastnih projektih in 
izkušnjah. Taksonomija vsebinskih entitet v znanstvenih in strokovnih 
dejavnostih in planskih ter planibilnih kategorijah. Problemski (kritični) 
pristop k prostorskim (strukturnim) problemom z uvodnimi razlagami o domenah 
arhitekture in krajinske arhitekture, urbanističnega in krajinskega oblikovanja 
ter prostorskega planiranja. Podobno o metodah racionalne in načrtne intervence 
v strokovno korektivni dejavnosti. Kritična analiza delovanja državne uprave in 
lokalne samouprave na področju urejanja prostora in varstva ter izboljševanja 
okolja. Različne interpretacije postopkov 
planiranja in planerskega procesa ter postopki za izdelavo različnih ravni 
planov/načrtov »kot produktov«. Pregled veljavne prostorske zakonodaje s 
komentarjem. Analitične metode in tehnike v PP in UP. Vizualno oblikovne analize 
v PP in UP. Ciklusi vabljenih predavateljev.        </p>

Namen:
Cilji:<br>Podati specifična znanja iz prostorskega 
planiranja na raznih ravneh,<br>spoznati metode in tehnike, prikazati vzorčne 
primere (case studies) in primere dobre prakse, podati specialna znanja iz 
raznih sektorjev v urejanju prostora.<br>Cilj interdisciplinarnega seminarja je 
usposobitev&nbsp; kandidatov za praktično delo na različnih nalogah načrtovanja 
občinskega ali pokrajinskega (regionalnega) prostora, prenos znanj teoretičnih 
predmetov v razreševanje konkretnih problemov, pridobitev izkušenj pri timskem 
delu in pri sodelovanju s strokovnjaki raznih disciplin. Cilj je tudi 
usposobitev za dela, ki zahtevajo javno pooblastilo iz prostorskega načrtovanja 
(licenco »P«).<br>Po opravljenem izpitu študent pridobi naslednje predmetno 
specifične kompetence:<br>- pozna in razume metode in tehnike prostorskega 
planiranja na občinski in regionalni ravni,<br>- zna načrtovati prostor na 
občinski in regionalni ravni,<br>- je sposoben prenašati znanja teoretičnih 
predmetov v razreševanje konkretnih problemov na občinski in regionalni 
ravni,<br>- je usposobljen za sodelovanje s strokovnjaki raznih 
disciplin v postopkih prostorskega načrtovanja na občinski in regionalni 
ravni.          
       

Literatura:
<p> <br>                  </p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Mumford, L. 1968. The City in History. Harcourt, Bra and World, 
New York (slovenski prevod 1969).</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Pogačnik, A. 1992.Urejanje prostora in varstvo okolja. Ljubljana, 
Mladinska knjiga.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Montrone, S. (Ed.), Perchinunno, P. (Ed.) 2012. Statistical 
Methods for Spatial Planning and Monitoring, Springer.</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">Adams, N., Alden, J., Harris, N. 2012. Regional Development and 
Spatial Planning in an Enlarged</p>
<p><br></p>
<p style="margin: 0cm 0cm 0pt;">European Union, Ashgate.</p>
<p>Učno
 gradivo v spletni učilnici UL FGG.</p>


